340 Slägtet Cobitis. 
gående karpfiskarne, ehuru äfven de förete någon anslutning 
till desse senare. De äro korta och temligen höga och för- 
sedda med en uppstående afrundad flik å kroppens öfre kant och 
med ett litet utskott å dess undre d:o samt med en nedskjutande 
flik å undra sidan af dess yttre ände. Vid den inre änden är 
undertill gent emot den upptill varande ledknappen ett temligen 
långt, stafformigt, nedskjutande utskott, som är fästadt vid mel- 
lankäksbenets nasalutskott. Underkäken är temligen lik den 
hos de föregående karpfiskarne, ehuru den är något lägre, och 
dess dentaldel är framtill ganska smal. Benet är dock temli- 
gen tjockt och starkt. O. infraorbitalia äro svagt utbildade, 
och VALENCIENNES Och KRrRöÖrvER Säga sig blott hafva kunnat finna 
det främsta af dessa ben. Den vanliga kedjan af dem finnes 
dock, men den är mycket smal och trådformig. Det främsta 
af dem är helt tunnt, aflångt och jemnbredt och räcker fram 
emot nosspetsen, der det dock på sin främre ände bär ett annat 
kortare och vid det samma rörligt fästadt hudben. Vid bakre 
änden är det något uppstående emot sidosilbenet. Bakom det 
samma hafva vi kunnat räkna 7—38 ytterst små ben. Nasal- 
benet är ytterst litet, nära cirkelrundt och af nästan hinnartad 
konsistens. Af gällocksapparatens ben är locket nästan rhom- 
boidiskt, med öfre kanten urbugtad och den bakre något afrun- 
dad. Underlocket är aflångt och baktill föga bredare. Mellan- 
locket är sabelformadt och mycket tunnt, och förlocket har 
samme form, samt utmärker sig derigenom, att dess uppsti- 
gand2 del är helt kort och rudimentär och tillspetsad, och räc- 
« ker blott ungefär till midten af lockets främre kant. Af tung- 
bensapparatens ben är basibranchiostegalbenet i hufvudsaken 
bildadt på samma sätt, som hos de andre karpfiskarne, men är 
mycket kortare än deras. O. linguale är väl förbenadt, fram- 
till -horisontelt utbredt och i främre kanten urbugtadt. Tung- 
benshornen äro af vanlig beskaffenhet. Gälhinnans strålar äro 
smalt sabelformade, den bakerste eller 3:dje dock något bredare 
än de andre, vid spetsen något utbredd och snedt afrundad. — 
Kotornas antal hafva vi funnit vara 39, och af dessa räkna vi 
20 till bålen, då dennes bakre kotor bestämmas såsom sådana 
efter närvaron af refben, och den 1:sta stjertkotan derjemte be- 
stämmes såsom sådan på grund deraf, att den bär sluten hemal- 
båge. Analfenan har sitt fäste framtill vid 4:de och 5:te stjert- 
