348 Slägtet Cobitis. 
längd innehålles omkr. 6 ggr i hufvudets d:o, är under den 
främre näsborren. Underkäkens längd är obetydligt större än 
öfverkäkens d:o. Vid munnen äro 6 stycken eller 3:ne par 
skäggtömmar, af hvilka 1:sta parets, som äro minst, silta å en 
hudfåll på nosspetsen ofvan öfverläppen, och 2:dra parets på 
samma sätt på sidan af nosen ofvan öfyerkäksbenets midt, och 
" 3:dje parets d:o vid öfverläppens eller öfverkäksbenets bakre 
ände. De 2:ne senare parens skäggtömmar äro ungef. af samme 
storlek. Näsborrarne, som sitta dubbelt närmare ögat än nos- 
spetsen, äro nära intill hvarandra, och den främre har formen 
af en halftub. Ögonen sitta högt uppe och temligen nära hvar- 
andra, och äro till någon del rigtade uppåt, samt äro små, så 
att deras längddiameter innehålles omkr. 6 ggr i hufvudets 
längd. Pannan dem emellan är smal, och dess bredd midt 
emellan ögonen innehålles väl 2 ggr i dessas längddiameter. 
Huden, som betäcker hufvudet, sitter temligen löst och saknar 
fjäll, men har talrike slemporer, som bilda rader från nosspet- 
sen under ögonen, på sidorna af hjessan och på locken, m. 4. 
st. Gällocken förete ungef. samme form, som hos föregående, 
och förlocket har liksom hos den sin uppstigande eller vertikale 
del rudimentär, men suturen mellan locket och underlocket är 
zn -formigt böjd. Gälöppningarne äro små, och sträcka sig ned- 
till blott till främre delarne af bröstfenornas fästen. Gälhin- 
nans strålar äro 3:ne, och alla äro smalt sabelformade, eburu 
den bakerste är något bredare än de andre. — Gälräfstän- 
derna likna dem hos föregående art och äro glesa, korta och 
trubbiga, samt sitta på den främste gälbågen, på hvilken vi 
räknat 13—14, i en enkel rad, motsvarande den inre hos dem 
af föregående underfamilj. — Svalgtänderna på de nedra svalg- 
benen likna dem hos föregående art och äro fina, spetsiga och 
olikstora, samt bilda en enkel, med benens böjning parallel rad 
af omkr. 10 tänder. De nedra svalgbenen hafva äfven samme 
form, som hos föregående art, och hafva ett från yttre sidan 
af deras böjning utgående utskott. — Ryggfenan sitter öfver 
bukfenornas fästen, och börjar föga framom dem samt på ett 
afstånd från nosspetsen, som innehålles omkr. 21/, ggr 1 total- 
längden och utgör ungef. !/, af afståndet mellan nosspetsen och 
stjertfenans bas: Den är upptill afrundåd och bakåt stupande, 
och dess höjd, som är större än dess längd, men mindre än 
största kroppshöjden hos den äldre honan, innehålles omkr. 
