318 Slägtet Anguilla. 
till nosens form och munnens och ögonens storlek, och denna 
vexling, hvars orsaker icke äro kända, har, enligt hvad ofvan- 
stående synonymi antyder, gifvit anledning till att af den van- 
lige ålen urskilja flera arter, eller former, som dock graduelt 
öfvergå 1 hvarandra och knappast kunna betraktas såsom kon- 
stanta varieteter. Af dessa vexlingar är det hufvudsakligen 
2:ne, nemligen en spetsnosad (acutirostris, eller allmän ål eller 
homål, Nirnsson) och en trubbnosad (latirostris, eller slukål eller 
grymål, Nirsson) som i sin typiskt utbildade form lätt kunna 
urskiljas. Goda afbildningar af desse olike former hafva blif- 
vit lemnade af Brnecke (anf. st.). Hos oss synes den spets- 
nosade och mellanformer mellan den och den trubbnosade vara 
vanligare än den senare, och ofta äro mycket stora exemplar 
trubbnosade, och antagligen äro dessa sådana honor, hos hvilka 
fortplantningsdriften af en eller annan anledning under en längre 
följd af år varit latent, och som derför icke förr än de blifvit 
gamla företagit någon migration. Nosen, hvars längd från 
ögat till nosspetsen innehålles omkr. 5 till 6 ggr i hufvudets 
d:o, har hos den spetsnosade formen bredden öfver de främre 
näsborrarne utgörande omkr. /, eller mindre än !/,, och hos 
den trubbnosade omkr. 2/; eller något mera af dess längd. No- 
sen är för öfrigt stundom mera och stundom mindre nedtryckt 
och dess höjd är stundom hos den spetsnosade vid spetsen lika 
med dess bredd derstädes, ehuru vanligen mindre än bredden 
. öfver de främre näsborrarne. Munnen är något vexlande i stor- 
lek, såsom redan är antydt, och är vanligen större hos den 
trubbnosade formen, så att munvinkeln hos den är under eller 
föga bakom den bakre kanten af ögat, då den deremot hos den 
spetsnosade vanligen är under midten af ögat eller föga bakom 
denne. Underkäken räcker mer eller mindre — omkr. 2—5 
mill. — framom nosspetsen. Läpparne äro mjuke och mer 
eller mindre tjocke och rörlige å sidorna, och öfverläppen och 
stundom - äfven underläppen har ofta å sidorna en uppstående 
flik, som i synnerhet hos den trubbnosade ålen på den förre 
är tydlig. De främre och bakre näsborrarne äro långt åtskilde, 
och afståndet dem emellan utgör omkr: ?/; af nosens längd. 
De af främre paret, som äro belägne nära nosspetsen, äro tub- 
formade, och de bakre äro belägne nära framom ögonen. Dess- 
utom förefinnas på hufvudet en del slemporer, som i synnerhet 
äro tydliga på nosen och underkäken. Ögonens storlek är (obe- 
RS nt 
