Vanlige Ålen. SR) 
roende af nosens bredd) underkastad någon, ehuru ej betydlig 
individuel vexling, och deras längddiameter innehålles i all- 
mänhet omkr. 8 till 9 ggr i hufvudets ofvan angifna längd, 
och hos de yngre obetydligt mera än en gång och hos de äldre 
omkr. 1!/; till 2 ggr i pannans bredd midt öfver dem, då den 
dem omgifvande huden tages med i beräkningen. Pannans an- 
gifna bredd, som innehålles omkr. 5 till 61/, ggr i hufvudets 
längd, är således jemförelsevis mera vexlande, ehuru den mer- 
endels är störst hos stora trubbnosade individer. Gaälhinnorna 
äro mycket fastvuxna vid gälnäset, och gälöppningarne äro be- 
lägne intill nedre delen af främre sidan af bröstfenornas fästen, 
och deras höjd, som intager väl !/, af dessa fästens d:o, inne- 
hålles omkr. 7 ggr i hufvudets längd. Gälhinnornas strålar äro 
å hvardera 9 till 12, och de äro smale och trådlike eller nästan 
borstlike, med undantag af den bakerste, samt långe och böjde 
bakom och öfver locket, och den bakerste, som har samma böj- 
ning, är på sin yttre halfdel utbredd. — Gälräfständer sak- 
nas. — Tänderna äro små, och något olikstora och med mer 
eller mindre tillspetsade och bakåt böjde spetsar, samt förefin- 
nas merendels endast på öfverkäksbenen, underkäken och plog- 
benet, med inbegrepp af de med detta senares främre ände sam- 
mansmälta rudimentära mellankäksbenen. På dessa ben bilda 
de aflånga, bakåt afsmalnande fält eller band, af hvilka det 
å plogbenet sträcker sig tillbaka ungef. till ögonhålornas fram- 
kant, och icke så långt, som de å öfverkäksbenen varande ban- 
den. Hos stora exemplar hafva vi stundom funnit en rad af 
6—7 små tänder långs midten af den bakre delen af os lingu- 
ale. "De nedra svalgbenen och å hvardera sidan ett par af de 
öfra d:o äro beväpnade med aflånga fält af spetsiga tänder, som 
äro mycket mindre än de på käkarne och plogbenet. — Den 
långa och låga ryggfenan börjar långt bakom spetsen af den 
tillbakalagda bröstfenan, men långt framom anus, och afståndet 
mellan underkäkens spets och ryggfenans början innehålles om- 
kring 3 till 3!/, ggr i totallängden. Den höjer sig något litet 
bakåt till nära stjertspetsen, och dess höjd å midten innehålles 
omkr. 3 till 5, och den samma nära stjertspetsen omkr. 2 till 
22/, ggr i största kroppshöjden. Vid stjertspetsen samman- 
smälter den med den indistinkta stjertfenan, och bildar i för- 
ening med den och analfenan en stjertspets, som stundom är 
nästan jemnt afrundad och stundom är trubbigt utstående, men 
