3834 Slägtet Anguilla. 
eljest vanligtvis förefinnas hos benfiskarne. Det är väl förbe- 
nadt, med undantag deraf, att sidosilbenen endast äro brosk- 
artade. Basilarbenet begränsar nackhålet undertill, och har hos 
äldre å hvardera sidan ett litet tagglikt utskott. Sidonackbe- 
nen sakna ledknappar, och hafva i stället för dem ett par smärre, 
tillspetsade, bakåt, utåt och nedåt rigtade utskott. Öfra nack- 
benet är litet och för det mesta täckt af hjessbenen, samt har 
ett helt litet bakåt rigtadt utskott. O. epotica, som framtill 
äro betäckta af hjessbenen, hafva ett tydligt bakåt utstående 
utskott, som hos äldre är tillspetsadt och rigtadt utåt och bakåt, 
men dock icke räcker så långt tillbaka som det öfra nackbenets 
utskott. - O. pterotica hafva det bakåt rigtade utskottet, som 
bildar det fasta kraniets bakre sidohörn, kort och räckande un- 
gefär lika långt tillbaka som öfra nackbenets utskott. O opis- 
thotica saknas. OO. prootica hafva flera större hål och ett par 
benbryggor, gränsande till o. sphenotica, och äro genom alis- 
phenoidbenen och pannbenen afskilda från ögonhålorna. O. sphe- 
notica hafva ett stort, utåt och framåt rigtadt utskott, men 
detta har. sitt läge bakom den egentliga ögonhålans gräns, hvil- 
ken bildas af ett mindre utskott å pannbenet. Ett väl utbil- 
dadt basisphenoidben förefinnes, men det är undertill samman- 
vuxet med parasphenoidbenet, och saknar således den vanligen 
nedskjutande delen, och det är å sidorna förenadt med alisphe- 
noidbenen och icke, såsom vanligt, med o. prootica, och upptill 
stöter -det till utskott från pannbenen. Alisphenoidbenen äro 
små, och äro inklämda mellan nedskjutande utskott från pann- 
benen och mellan o. prootica och basisphenoidbenet. Orbitosphe- 
noidbenen äro icke förbenade, och skiljeväggen mellan ögonhå- 
lorna är följaktligen hinnartad. Parasphenoidbenet är, med un- 
dantag af de basitemporale vingarne å dess bakre del, jemn- 
bredt och rakt och framtill och baktill klufvet. Plogbenet är 
ovanligt långt, och räcker med sin bakre, fint tillspetsade ände 
bakom den egentliga ögonhålan. Framtill är det å sidorna nå- 
got inbugtadt, i och för fästena för öfverkäksbenen, och å undra 
sidan är dess främre del tandbärande. Såsom redan är anfördt, 
äro sidosilbenen endast bildade af löst brosk, och blifva derför 
vid torkning försvinnande små. Öfra silbenet är deremot starkt 
utbildadt och förbenadt, ehuru temligen smalt. Dess främre 
med mellankäksbenen och plogbenet sammansmälte del, som i 
förening med nämnda ben bildar kraniets främsta parti, är något 
