Store Kantnålen. 457 
12 till 13 strålar, som äro af samma beskaffenhet, som de i 
ryggfenan. — Stjertfenan är liten, liksom hos föregående, men 
är i bakre kanten afrundad, och dess längd innehålles omkr. 
31 till 33 ggr i totallängden och omkr. 4 till 4!/, ggr i huf- 
vudets d:o. Den har 10 enkle, men ledade strålar. — Plå- 
tarne å kroppen bilda hos äldre exemplar 63 till 65 ringar, af 
hvilka den 19:de till 20:de (merendels den 20:de) är analring, 
eller den i hvilken anus är belägen!). Således har den öfra 
sidoraden i allmänhet från bröstfenans fäste till och med anus 
19 till 20 plåtar, och bakom anus och i förening med den öfra 
raden af stjertplåtarne 44 till 45 plåtar?). Någon liten varia- 
tion förefinnes utan tvifvel äfven hos de äldre, och en något 
större sådan hos de unge. Af ryggplåtarne hafva vi i hvar- 
dera raden räknat 27 till 28. Bukplåtarne hafva vi funnit 
vara 21, eller en mera än framkroppens plåtringar, emedan den 
främste, som betäcker föreningen mellan skuldergördelns båda 
sidohalfvor och är mindre än den 2:dre samt är starkt förenad 
med denne, sitter framom den 1:ste plåtringen. Den siste buk- 
plåten är, liksom hos föregående, rudimentär. På skuldergör- 
deln för öfrigt och på nacken finnas plåtar motsvarande dem, 
som der förekomma hos föregående art, men de på nacken äro 
jemförelsevis större och med: högre köl. Den främre nackplåten 
är ej mycket mindre än den bakre. Plåtarne äro af enahanda 
beskaffenhet med dem hos föregående, ehuru något starkare ut- 
bildade och med skarpare kölar, hvilket gjort, att äldre förfat- 
tare beskrifvit denna art såsom å framkroppen sjukölad, då de 
deremot tillerkänt den föregående blott 6 kölar derstädes. Buk- 
kölen är emellertid hos denna, liksom hos den föreg. mindre ut- 
bildad än de andre. Hos hanen äro de nedre kölarne å stjer- 
ten, der han har marsupiet, särdeles starkt utstående åt sidan. 
Den öfre sidokölen synes i allmänhet förete en liten afbrytning 
öfver anus. Så har förhållandet varit å de af oss undersökta 
exemplaren, och Corretr har iakttagit det samma. Stundom 
förekommer en sådan, enligt hvad ofvan är anfördt, äfven hos 
föregående art. — Färgen är betydligt vexlande, men vanligen 
1) FRANCIS DAY uppgifver samma antal, men MOREAU uppgifver blott 
60 till 62. Br sr 
2) I Skandinavisk Fauna uppgifvas för denna rad ”från gällocket” till 
anus 20 till 21, och derifrån till ”stjertspetsen” 44 —46. 
