Lille Kantnålen, 459 
Medelhafvet och i Svarta Hafvet och i östre delarne af Atlan- 
tiske oceanen ända ned till Goda Hopps Udden. 
Den skall icke sällan träffas i temligen djupt vatten, ehuru 
den, såsom de andre, i allmänhet föredrager ställen, med tång- 
vegetation, och derför gerna håller sig i granskapet af strän- 
derna på stenig eller bergig och tångbevuxen botten. För öf- 
rigt öfverensstämmer den i lefnadssättet med föregående art. 
3. NSyngnathus rostellatus, S. Ninsson. 
Lille Kantnålen, 
RByggfenan börjar på den 14:de eller 15:de plåtringen, 
räknad framifrån och utan inberäkning af skuldergördelns 
och nackens plåtar. Nosens längd, eller afståndet mellan nos- 
spetsen och ögat, utgör ungefär "/, eller föga mera af hufvu- 
dets d:o, och nosen är äfven emot spetsen föga eller icke hop- 
tryckt. Afståndet mellan nosspetsen och anus innehålles om- 
kring 23/, till 3 ggr i totallängden. Ryggfenan i allmänhet 
längre än hufvudet. Å bålen äro öfra radens sidoplåtar från 
bröstfenans fäste till ofvan anus 14—15, och sido- och stjert- 
plåtarne i den öfra raden från anus till stjertfenan omkring 
40—42, och således plåtrinyarne i allmänhet omkr. 54—57. 
Rf. 34—38; af. 3—43; brf. 10; stjf. 10. 
Syngnathus typhle, A. W. MALM: Om Syngnathus typhle och acus; Öfvers. 
| af K. Vet. Akad:s Förhandl. 1852, pag. 84, — 1853. 
rostellatus, S. NILSSON: Skandin. Fauna, 4:de del. Fiskarna, pag. 
687. — 1855. 
H. ScHLEGEL: Natuurlijke Historie van Nederland, De 
Dieren van Nederl. Gewervelde Dieren, Visschen, pag. 
179, pl. 17, fig. 2. — 1862. 
acus junior, ÅA. GÖNTHER: Uatal. of the Fishes in the Brit. Mus. 
vol. VIII, pag. 159. — 1870. 
SN , ÅR. CoLLnett: Norges Fiske, pag. 201. — 1875. 
rostellatus, A. W. MALM: Göteborgs och Bohusläns Fauna, 'pag. 
595. — 1877. 
G. WINTHER: Prodr. Ichthyol. Dan. marine; Naturhist. 
Tidsskr. 3:dje Rekke, 12:te Bd. pag. 53. — 1879—1880. 
dumerili? E. Moreau: Hist. nat. des Poiss. de la France, T. II, 
pag. 49. — 1881. 
'” 
” 
” ” 
A 95 
