464 Slägtet Syngnathus. 
land '), och om, såsom möjligt är, den sammanfaller med Syng- 
nathus dumerilii, Morrzav, så förekommer den äfven vid de 
norra och vestra kusterna af Frankrike ned till Gascognerbugten. 
Till lefnadssättet öfverensstämmer den, så vidt kändt är, 
med de föregående. 
II. Slägtet Nerophis, RarisesQuE-ScHmarrz. 1810. 
(Indice dittiologia Siciliana, pag. 57. — 1810. — Scyphius, RISSO: 
Histoire naturelle des principales productions de P'Europe méridionale, T. 
III, pag. 185. — 1826. — Nerophis, KAUP: Uebersicht der Lophobranchier; 
Archiv fir Naturgeschichte, XIX:er Jahrg. 1:er Bd. pag. 234. — 1853). 
Kroppen utomordentligt smärt och långsträckt och baktill 
nästan trådformig, trindlagd, eller stundom framtill något hop- 
tryckt, föga eller icke kantig, och med mer eller mindre tjock 
hud å plåtbetäckningen. Stjerten mer eller mindre prehensil. 
Af fenor förefinnes blott en utbildad, nemligen ryggfenan, som 
har samma läge ungefär, som hos föregående slägte. Stjert- 
fena förefinnes stundom i rudimentärt tillstånd, och saknas 
stundom helt och hållet. Bröstfenor och analfena saknas, 
ehuru de förra såsom embryonala hudfenor förefinnas hos 
ungarne 1 ett tidigare wulvecklingsstadium. Hanarne sakna 
marsupium, och bära äggen på undra sidan af bålen eller 
framkroppen. 
Till detta slägte höra enligt Gönrtuer 7 arter från Europa, 
Indien och Sydamerika. De äro ännu sämre simmare än de af 
föregående slägte, och förflytta sig trögt i vattnet med ormlika 
rörelser, och träffas derför nästan endast bland alger och andra 
hafsväxter, vid hvilka de klänga sig fast med sin stjert. Stun- 
dom gripa de med stjerten omkring linor till fiskredskap, eller 
andra flytande föremål. Vår fauna räknar 3:ne arter af detta 
slägte. Kroppens plåtbetäckning företer samma anordning af 
plåtar och kölar, som hos föregående slägte, men den mer 
1) Den i Skandin. Fauna yttrade suppositionen, att den form, som 
vid England blifvit ansedd såsom unge af S. acus, och som fortplantar sig 
vid 4—5 tums längd möjligen kunde tillhöra denna arten, har af en senare 
tids erfarenhet vunnit bekräftelse. 
