Stören. 491 
—Acipenser sturio, FRANCIS DAY: The Fishes of Great Britain and Ireland, 
vol. II, pag. 280, pl. 150. — 1880—1884. 
3 ER R. COLLETT: Meddelelser om Norges Fiske i Aarene 
[879—83; Nyt Magazin for Naturvidenskaberne, 29:de 
Bd. (särsk. aftr.), pag. 115. — 1884. 
- Å H. G SEELEY: The Fresh-Water Fishes of Europe, pag. 
409, fig. 199—201. — 1886. 
I Sverige benämnes den vanligen Stör, men i Skandin. Fauna upp- 
gifves, att den vid Kullaberg i Skåne äfven kallas Håstörja, hvilket namn 
enligt Göteb:s och Bohusl:s Fauna den stundom äfven bär i Bohusläns 
skärgård. På Gotland kallas den stundom enligt G. LINDSTRÖM Styra. I 
Norge benämnes den vanligen Störje. 
Beskr. 1:0. Den äldre, med en längd af omkr. 1200 
mill. eller mera. Den är en af våre störste fiskar, och ernår 
hos oss icke så särdeles sällan en totallängd af 8 fot eller 2,400 
mill. och enligt Marm förvaras 1 Göteborgs museum ett i Göta- 
elf fångadt exemplar, hvars totallängd är 2,965 mill. I Up- 
sala Universitets zoologiska museum förvaras ett uppstoppadt 
exemplar, som fångats i trakten af Stockholm, och hvars total- 
längd är 9 fot 2!/, tum, dec.m., eller 2,775 mill. G. LiND- 
sTRÖM !) omtalar ett på stranden af Gotland af hafvet uppkastadt 
dödt exemplar, som skall hafva varit 14 fot eller 4,200 mill. 
långt. Vid Preussens östra hafskust, der den oftare erhålles, 
blir den enligt Besecke vanligen 2—3 meter lång, men skall 
någon gång ernä en längd af 6 meter. Den vanliga längden af de 
exemplar, som hos oss anträffas, är 4—6 fot, eller 1,200 till 1,800 
mill. — Kroppsformen, ehuru i allmänhet hos de äldre något tjoc- 
kare än hos de yngre, är dock underkastad temligen betydliga 
vexlingar, hvilket är i ögonen fallande, då man jemför den af 
Branpot & RarzeBurcG gifna fig. 1 med de teckningar, som lem- 
nats af Firzincer & Hecker och af HeckeL & Knser. Kroppen 
är särdeles långsträckt, och af en nästan trindlagd och på grund 
af de 5 längsgående raderna af sköldar något femkantig, och 
bakåt afsmalnande samt å hufvudet framtill mer eller mindre 
tillspetsad form. Största kroppshöjden, som är belägen vid eller 
strax bakom bröstfenornas fästen, innehålles omkr. 8 till 10 
ggr i totallängden, och störste tjockleken öfver gällocken är 
ungef. lika med, eller ock något större än den förra, men vid 
eller något bakom bröstfenorna något mindre än den samma. 
Stjerten afsmalnar ganska starkt bakåt, så att dess minsta höjd 
1 
1) Om Gotlands Fiskar; Gotlands Läns Hush.-Sällsk:s årsber. 1866. 
