Hafsmusen. 519 
kopulationsorganen, som äfven äro dubbla, hafva sitt läge in- 
vid bakre delen af hvardera bukfenans fäste, och äro aflånga 
och tregreniga, och med parallela och intill hvarandra liggande 
grenar, och ungef. af samma längd, som bukfenorna. De 2:ne 
grenarne äro till stor del mjuke och klubbformade, och den dem 
betäckande huden till betydlig del försedd med smärre tätt sit- 
tande inåt rigtade taggar. Den 3:dje grenen är smalare och 
stafformig, något afsmalnande emot spetsen, och styf och slät, 
och tyckes tjena såsom stöd åt de andre. Alla tre äro ungef. 
lika långe. Hos den nämnde hanen var kopulationsorganets 
längd 90 mill. Å inre sidan vid basen är en temligen stor 
öppning för den s. k. peritonealkanalen, som kommer från buk- 
hålan. 
Ungar af hafsmusen hafva först på senare tiden genom de 
förbättrade djuphåfningsredskapen erhållits. A. GÖNTHER be- 
skrifver i korthet i Challenger-Expeditionens Report!) någre 
ungar, hvars framkropp har en längd af 12/, till 4!/, Engel- 
ska tum, eller omkr. 38 till 112 mill., tagne under de veten- 
skapliga expeditionerna med ”Knight Errant” och ”Triton” på 
mellan 500 och 600 famnars djup i norre delen af Atlantiske 
oceanen. Det minsta, sannolikt nyligen kläckta exemplaret (en 
hane) har den kortaste stjerten, hvilken är ungef. dubbelt längre 
än framkroppen. Hos de större är den vida längre, och hos 
det största, som har framkroppen 4!/, tum lång, är stjerten 
17 tum d:o, och således nära 4 ggr längre än framkroppen. 
Af fenorna är endast den 1:sta ryggfenan med sin store tagg 
utbildad. Af analfenan är blott ett spår tillstädes uti en låg 
rygg, och 2:dra ryggfenan och stjertfenan saknas helt och hål- 
let. Hos den lille hanen förefinnes redan en tydlig början till 
det appendiculära organet på nosen upptill, äfvensom till de 
egentlige kopulationsorganen bakom bukfenorna, ehuru de en- 
dast äro 2 mill. långa. Enligt Frascis Day skola ungarne hafva 
mycket små fjäll långs ryggen. 
Skelettet. När man bortser från underkäken, nasal- och 
labialbrosken, supraorbitalbrosken samt tungbensapparaten, som 
alla äro rörliga, utgöres benhufvudet, eller rättare broskhufvu- 
det (kraniet) af en enda sammanhängande broskmassa, hvilket 
1) Report on the scientific Results of the Voyage of H. M. S. Chal- 
lenger etc. Zoology, vol. XXII; Report on the Deep-Sea Fishes, p. 12. 
