558 Slägtet Raja. 
vans sidokanter, innehålles omkr. 2?/; ggr i den senare liniens 
d:o. Ögats längddiameter innehålles omkr. 51/, ggr i hufvu- 
dets längd, och den utgör blott ungef. 3/; af pannans minsta 
bredd mellan ögonen. Spruthålets störste diameter utgör un- 
gef. ?/, af ögats längddiameter. Munspringan är temligen svagt 
bågböjd och utan vinkel i midten, och dess transversella längd 
eller bredd utgör ungef. !/, af hufvudets längd. De främre 
näsborrarne äro långt åtskilde, men afståndet dem emellan är 
något mindre än munspringans transversella längd. Nasalvalv- 
lernas lober äro skilda genom en särdeles djup bugt, och de äro 
olika dem af föregående art genom papiller eller korta trådar 
i deras bakre kanter. — Tänderna äro mycket olika hos de 
äldre af båda könen, och honans tandform är för arten karak- 
teristisk. Hos henne sitta de i förbund, så att de bilda både 
sneda och långsgående rader, hvilka till antalet äro omkr. 38 
—40. De äro hos henne utan spår till någon tagg, samt nå- 
got vexlande i sin form. De större, som hafva sitt läge i de 
inre och mellerste delarne af tandfältet, äro rutformiga, med 
i midten tillplattad yta, och de mindre, som sitta vid sidorna 
af nämnda fält, äro nästan ovala, med konvex yta. Hos den 
äldre hanen bilda de temligen reguliera både långsgående och 
transversella - rader, och deras krona har en sylformad, bakåt 
eller inåt rigtad spets, sittande på en sockel eller utbredd bas. 
Hos dem, som sitta längst ute vid sidorna af käkarne, är spet- 
sen icke utbildad, och deras krona är mer eller mindre plattad. 
De yngre af båda könen hafva tänderna kantiga och trubbiga, 
eller grynformiga, och stälda i sneda rader. — De båda på bakre 
delen af stjerten sittande ryggfenorna likna till formen ungef. 
dem af föregående art, och äro af en nästan oval eller elliptiskt 
oval och baktill afrundad form, men de äro något längre åt- 
skilda, och den bakre sitter något längre från stjertspetsen än 
hos den. Båda äro sträfva. Afståndet dem emellan är ungef. 
lika med den 2:dras längd, och det samma mellan den 1:stas 
början och stjertspetsen innehålles föga mera än 3 ggr i stjer- 
tens längd från kloaken. Skilnaden i storlek mellan båda fe- 
norna är obetydlig, och den 1l:sta, hvars längd innehålles om- 
kring 3!/, och höjd omkr. 6 ggr i hufvudets längd, är endast 
något litet längre än den 2:dra. — Stjertfenan är mera utbil- 
dad än hos föregående art, samt ganska tydlig. Den är sam- 
manhängande med 2:dra ryggfenan, och den är nästan lika 
