Cirkelrockan. 565 
—Raia circularis, J. CoucH: Charlesworth's Magazine of Natural History 
(new series), vol. II, pag. 71. — 1838. (Sec. Ginther). 
Raja Falsavela, BONAPARTE: Iconografia della Fauna Italica, numero di 
pag. 135, tavole, fig. 1 & 2!), — 1841. 
>  Naevus, J. MÖLLER & J. HENLE: System. Beschreib. der Plagi- 
ostomen, pag. 138 & 194. — 1841. 
»  Circularis, AA. W. MALM: Beskr. öfver en för Skandin:s fauna ny 
art af slägt. Raja m. m.; Öfvers. af K. Vet. Akad:s 
Förh. 1857, pag. 187. — 1858. 
» radula, W. YARRELL: History of British Fishes, 3:rd ed. (Ri- 
chardson), vol. II, pag. 574. -— 1859. 
Raa miraletus, J. CovcH: History of the Fishes of the British Islands, 
vol. I, pag. 112, pl. 27. — 1864. (Junior). 
»  Circularis, IDEM: ibm, pag. 115, pl. 28. (Adulta). 
5 3 A. GÖNTHER: Catal. of the Fish. in the Brit. Mus. vol. 
VIII, pag. 462. — 1870. 
s 5 R. COLLETT: Norges Fiske, pag. 214. — 1875. 
jä ÅA. W. MALM: Göteborgs och Bohusläns Fauna, pag. 
608. — 1877. 
A 3 R. COLLETT: Meddelelser om Norges Fiske i Aarene 
1875—78; Videnskabs Selskabets i Christiania Forhand- 
linger 1879, N:o 1 (särsk. aftr.), pag. 105. — 1879. 
E. MoREAU: Hist. nat. des Poiss. de la France, T. I, 
pag. 397, fig. 70. — 1881. 
LG 5 FRANCIS DAY: The Fishes of Great Britain and Ireland 
| vol. II, pag. 348, pl. 174. — 1880—1884. 
3 SÅ R. CoLrzLÉTT: Meddelelser om Norges Fiske i Aarene 
1879—83; Nyt Magazin for Naturvid. 29 Bd. (särsk. 
aftr.) pag. 119. — 1884. 
Af MALM (Göteb:s och Bohusl:s Fauna) har den fått det Svenska 
namnet Spättråcka, men vi anse det ofvan gifna lämpligare. 
Beskr. Den blir något större än knaggrockan, och dess 
totallängd stiger hos honan till väl 4 fot eller 1200 mill. och 
hos hanen till omkr. 800 mill. eller något mera. Såsom nam- 
net antyder, utmärker den sig genom en något rundad form å 
kroppsskifvan, som är rundadt rhomboidisk och betydligt bred. 
Kroppsskifvans längd till bakre kanterne af bröstfenorna inne- 
hålles mellan 12/, och 1!/; ggr i dess största bredd, och denna 
senare är hos honan nästan lika med afståndet mellan nosspet- 
sen och spetsen af den bakerste afdelningen af bukfenan, samt 
utgör omkr. 3/5; till 2/, af totallängden. Kroppsskifvans främre 
sidokanter, som äro något bugtige, bilda med hvarandra vid 
1) Fig. 2, som föreställer den yngre, har fått namnet R. quadrima- 
culata. 
