568 Slägtet Raja. 
talrike sådane taggar, som här bilda 2—3 långsgående irregu- 
liera rader å hvardera sidan af de 2:ne långs stjertens öfra sida 
gående båda raderna, men af dessa sidorader är det något längre 
ut på stjerten blott den ena, som bibehåller sig och fortgår 
ända till den 2:dra ryggfenan. — Färgen hos de äldre är of- 
van brungråaktig, eller mer eller mindre mörkt gråbrunaktig, 
med en del mer eller mindre symmetriskt stälde smärre run- 
dade, gulhvite fläckar, med mörkare infattning, och under är 
den hvit, med mörkare skiftning på bröstfenornas bakre sido- 
kanter och på de yttre sidokanterne af bukfenornas bakre af- 
delningar. Stjertens undra sida är midt åt äfven hvit. Stun- 
dom finnas å kroppsskifvans öfra sida månge smärre, spridde, 
mörkbrune fläckar. De yngre äro å kroppsskifvans öfra sida 
merendels gulbrunaktige och å hvardera sidan af skuldergör- 
deln med en större rundad svart fläck, som i midten har gul 
marmorering eller gula streck. 
Hanen liknar enligt A. W. Manrwm till form och färg ho- 
nan, men är något mindre. Den är, såsom vanligt, utrustad 
med de för honom egendomliga frärrdre och bakre taggkardorna 
å bröstfenornas öfra sida och med kopulationsorgan, hvilkas 
längd hos den äldre utgör något mera än !/; af totallängden. 
Hos en 792 - mill. lång hane fann Marm kroppsskifvans största 
bredd vara 485 mill. och längden af kopulationsorganen vara 
165 mill. Den afviker dessutom från honan derigenom att den 
å stjertens sidor vid basen blott har en taggrad å hvardera 
sidan af de 2:ne mellersta raderna, och således der inalles blott 
har 4 långsgående rader af större taggar. Den bakre tagg- 
kardan å bröstfenan har 40—50 taggar, stälde i 3—4 långs- 
gående rader. 
Cirkelrockan, som först blifvit iakttagen hos oss af A. W. 
Many, tillhör is Sveriges, men väl Norges fauna. Den har 
ännu aldrig erhållits i granskapet af någon Svensk hafskust. 
Den närmast intill Sverige belägne lokalen, der den anträffats, 
är det stora djupet i Skagerrack söder om Arendal i Norge, 
der under den Svenska vetenskapliga expeditionen med kanon- 
båten Gunhild i Juli 1879 enligt R. Corrett!) 2:ne yngre ex- 
emplar blifvit tagna på ett djup af 200—370 famnar. HEljest 
har den enligt A. W. Mauim och Corrett vid Norge endast er- 
1) Nyt Magazin for Naturvid. 29 Bd. p. 119. 
