5376 Slägtet Raja. 
30—120 famnars djup på fiskebankarne utanför Norges syd- 
vestra kuster (utanför Jäderen), och har äfven icke sällan er- 
hållits norr om desse bankar, i trakten af Bergen och i Trond- 
hjemsfjorden, hvarest den lär hafva sin nordlige gräns, och 
hvarest den enligt Storm (anf. st.) skall vara den talrikaste af 
djupvattensarterna inom detta slägte. Enligt Corrett har den 
vid Norge blott en gång anträffats öster om Lindesnäs, då nem- 
ligen i Januari 1880 ett exemplar blef fångadt vid mynningen 
af Christianiafjorden. Den är således i närheten af vår Skan- 
dinaviska nord egentligen tillhörande Nordsjön. — För öfrigt 
förekommer den vid kusterna af England och Frankrike och 
äfven i Medelhafvet, men är der sällsynt, och den går enligt 
GönrtHerR söder ut till Madeira. 
Den är i allmänhet en djupvattensfisk, som icke erhålles 
på mindre djup än 70—80 famnars, men väl på 100—250 
d:o. I dess ventrikel har P. Orsson!) funnit lemningar af blå- 
kexan, af diverse olika torskfiskar samt af kräftdjur och en gång 
af en mycket stor mussla. 
5. Raja nidrosiensis, R. Corrett. 
Svartbuksrockan. 
Nosspetsen är särdeles spetsvinkligt utdragen, och läng- 
den af den linie, som från den samme drages vinkelrätt till den 
linie, som drages genom ögonens midt transverselt ut till kropps- 
skifvans sidokanter, innehålles omkr. 1?/; till 1?/; ggr i den 
samma af den senare?), och är således betydligt större än !/, 
af denna. Pannans minsta bredd innehålles omkr. 41/3; till 
4”/, ggr i nosens längd. Kroppsskifvuns utstående sidohörn 
äro ungef. rätvinkliga, och dess öfra sida är föga eller stun- 
dom nästan icke, men dess undra d:o öfver allt sträf af 
smärre tätt sittande taggar. Hos honan har stjerten ofvan 
S:ne långsgående rader af större, vinkligt bakåt böjde taggar, 
nemligen en långs midten och en långs hvardera sidan, men 
hos hanen har den blott en sådan långs midten gående rad. 
1) Lunds Univ:s Årsskr. T. VIII, 1871. 
2) Enligt de af COLLETT gifna figurerna. 
