Blagarnsrockan. | 381 
Roja = lintea, ÅA. GÖNTHER: Catal. of the Fishes in the Brit. Mus. vol. 
VIII, pag. 466. — 1870"). 
3 s R. COLLETT: Norges Fiske, pag. 217. — 1875. 
Leucoraja A. W. MALM: Göteborgs och Bohusläns Fauna, pag. 611. 
— 1877. 
Raja A R. COLLETT: Vidensk. Selsk:s i Christiania Forh. 1882, 
N:o 29 (särsk. aftr.), pag. 4. — 1882. 
B. Fries har gifvit den namnet Hvit-rocka, och nämner tillika, att 
den i Bohusläns skärgård bär namnet Blagarns-rocka (d. ä. Blångarns- 
rocka). 1 Skand. Fauna uppgifves, att den vid Smögen i Bohuslän kallas 
Gödskrocka (d. ä. Jutskrocka). I Göteborgs och Bohusläns Fauna uppgif- 
ves, att den vid Klädesholmen derstädes benämnes Spanjor. 
Beskr. Enligt A. W. Maim, som haft tillgång till det 
rikaste materialet af denna art, öfverstiger dess totallängd knap- 
past, eller ock föga 4 fot eller 1200 mill., och den tyckes i detta 
afseende ungef. öfverensstämma med gökrockan. Med denna 
öfverensstämmer den enligt B. Fries närmast äfven uti kropps- 
formen. Nosspetsen företer ungefär samme form som hos den, 
men kroppsskifvans främre sidokanter äro enligt Fries ”ej så 
djupt vågige, och ej heller så konkave, så att hufvudets mest 
utstående sidorand når nära intill den raka linie, som drages 
mellan nos- och fenspetsarne”?). Enligt Marx äro kroppsskif- 
vans sidohörn ganska starkt afrundade, ehuru ungef. rätvinkliga, 
då främre och bakre sidokanternes linier utdragas så, att de 
sammanträffa. Bröstfenornas bakre sidokanter äro enligt Marm 
temligen starkt afrundade samt såsom vanligt kortare än kropps- 
skifvans främre d:o, hvilka senares längd utgör ungef. 3/, af 
kroppsskifvans största bredd, hvilken återigen utgör nära ?/; af 
totallängden, och är hos honan föga eller icke större än afstån- 
det mellan nosspetsen och bakre kanterne af bukfenorna. En- 
ligt Marm är stjertens längd från bukfenans fäste till den samme 
lika med afståndet mellan detta fäste och ögats framkant. En- 
ligt hvad vi iakttagit å ett uppstoppadt exemplar är dess längd 
från kloaken föga mindre än 1/, af totallängden. Den är nå- 
1) GÖNTHER har för denna art citerat bland andra äfven H. KRÖYER, 
men den af den senare lemnade figuren och äfven beskrifningen till stor 
del referera sig till en annan art, nemligen GÖNTHERS BR. marginata, eller 
Days R. alba. 
2) Enligt GUNTHER (möjligen efter uppstoppadt exemplar) skulle desse 
sidokanter alls icke vara bugtige, ehuru något konkave. 
