Jd2 Slägtet Raja. 
ning delvis från det samma afskildt, tjockt brosk, som utåt be- 
gränsar nackhålet, och för öfrigt genom sitt läge motsvarar 
exoccipitalbenet, och derför bör benämnas exoccipitalbrosk. Detta 
brosks motsvarighet mot exoccipitalbenet ådagalägges äfven der- 
igenom, att det baktill har en stor konvex ledknapp, utanför 
hvilken är ett foramen för nervus vagus. Således har kra- 
niets nackafdelning medelst 2:ne ledknappar en i viss mån rör- 
lig artikulation med ryggraden. Vid nackhålets öfre del är ett 
brosk, som å det torkade kraniet genom låga symmetriska lister 
är begränsadt emot de omgifvande och med det sammansmälta 
brosken, och som sträcker sig ett stycke framåt i kraniets öfre 
vägg, och både genom läge och form synes motsvara ett supra- 
occipitalben, och derför må benämnas supraoccipitalbrosk. De 
periotiska brosken, som tillsamman bilda en tjock broskmassa, 
omslutande å hvardera sidan af den bakre delen af hjernkavi- 
teten en hålighet, i hvilken hörselorganet är beläget, och som 
upptill genom ett af hinna och hud täckt större hål kommuni- 
cerar med det yttre, hafva sitt läge utanför och framom de 
nämnda occipitalbrosken, och begränsas undertill af kraniets 
undre broskvägg, framtill å sidan af ett större foramen för 
nervus trigeminus, samt af ett brosk, som ligger mellan detta 
foramen och foramen opticum, eller rättare den stora öppnin- 
gen för ögonnerven, och som derför torde kunna benämnas sphe- 
noidbrosk, och ofvantill på kraniets öfre vägg begränsas de af 
de förenade hjess- och pannbrosken. Bakåt äro de periotiska 
brosken ungef. lika långt utstående, som exoccipitalbrosken, och 
å yttre sidan hafva de en ledyta för suspensorialbrosket. Vi be- 
gagna benämningen hjess- och pannbrosken, emedan vi å ett 
torkadt kranium sett låga lister antydande gränserna dem emel- 
lan. Kraniets undra vägg framom basilarbrosket utgöres af en 
enda bred broskskifva, som endast under ögonen har sidokan- 
terne grundt urbugtade, och från hvilken längre fram de fram- 
till ögonhålorna begränsande ectethmoidbrosken utgå, och som 
framtill fortsättes af den broskskifva, som bildar den undre 
väggen i rostrum eller nosen. Denna senare vägg, som å det 
torkade kraniet genom intryckta linier tydligen är begränsad 
från nosens öfra vägg, har af J. Mörrer ansetts motsvara plog- 
benet, och synes förete någon analogi dermed, men GEGENBAUR!) 
1) Untersuchungen zur Vergleichenden Anatomie der Wirbelthiere, 
3:es Heft, das Knorpelskelet der Selachier, p. 87 etc. 
