4 
620 Slägtet Lamna. 
I. Slägtet Lamna, G. Cuvier. 1817. 
(Regne Animal, 1:re édit. T. II, pag. 126. — 1817). 
Kroppsformen undersätsig. Vanligen ytterst små sprut- 
hål bakom ögonen. Å hvardera sidan af bakre delen af stjer- 
ten är en långsgående köl, och framom basen af stjertfenan 
är ofvan och nedan en inskärning. 2:dra ryggfenan och anal- 
fenan -äro mycket små. Stjertfenans nedra flik är särdeles 
starkt utbildad, och stjertfenan till följd deraf nästan half- 
månformig. Gälöppningarne äro store och den bakerste är 
strax framom bröstfenan. Labialveck saknas, eller äro otyd- 
liga. Tänderna äro medelmåttigt stora, smalt lancettformade, 
utan sågtänder å kanterne, men stundom med basaltaggar, 
och bildande å hvardera käken 3:ne transversella rader. 
Detta slägte omfattar trenne arter från tempererade och 
tropiska haf, och deraf tillhöra de 2:ne Europas och den ena 
af dessa äfven vår nordiska fauna. 
1. Lamna cornubica (Gwen). 
Håbranden. 
Nosen konisk och tillspetsad, och vid munnen ungefär lika 
hög som lång. Tänderna äro å hvardera sidan af båda kä- 
karne 12—216 i hvarje rad, räknad från käkens midt, och hos 
de äldre hafva de å hvardera sidan af basen en tagg. Rygg- 
fenans bas börjar strax bakom bröstfenornas fästen. 
Squalus cornubicus, GMELIN: Caroli a Linné Systema Nuturg, ed. XIII:ma, 
T. I, Pars III, pag. 1497. — 1788. 
Lamna cornubica, FLEMING: History of British Animals, p. 168. — 1828. 
Squalus cornubicus, S. NILSSON: Prodromus Ichthyol. Scandin. pag. 116. — 
1832. 
Lamna cornubica, BONAPARTE: Iconografia della Fauna Italica, fascicolo 
XIII, tavole, fig. 2. — 1832—1841. 
Squalus cornubicus, C. J. SUNDEVALL & W. V. WRIGHT: Skandinaviens Fiskar 
etc. 5:te häft. pl. 30 & 6:te häft. pag. 135. — 1838— 
1840. 
