624 Slägtet Lamna. 
1'/, till 2 ggr i hufvudets längd till den 1:sta gälspringan. 
2:dra ryggfenan sitter närmare stjertfenan och så långt bakom 
den 1:sta ryggfenan, att afståndet dem emellan utgör 2/, eller 
något mera af totallängden, och den är många ggr mindre än 
den 1:sta, och dess höjd innehålles omkr. 5 ggr eller mera i 
höjden af denna senare. Den är trubbvinkligt triangulär, med 
öfra hörnet afrundadt och med bakre d:o något utdraget. — 
Analfenan har sitt läge under den 2:dra ryggfenan och har 
ungef. samme form och storlek, som den. — Bröstfenorna - äro 
stora, och deras längd är något mindre än den ofvan uppgifna 
längden af hufvudet, och innehålles omkr. 6 ggr i totalläng- 
den. De äro fästade långt nere vid gränsen af buksidan, och 
äro af en bredt eller elliptiskt lieformad form, med främre kan- 
ten konvex, spetsen trubbig och den bakre kanten urbugtad. 
Tillbakalagda, räcka de nära slutet af 1:sta ryggfenan. — Buk- 
fenorna äro belägna långt bakom 1:sta ryggfenan och bakom 
midten af totallängden, samt äro små och af en trubbvinkligt 
triangulär form, med bakre hörnet spetsigt utdraget, och deras 
längd innehålles väl 3:ne ggr i bröstfenornas d:o. — Stjertfe- 
nan är stor, och på grund deraf, att dess öfra flik är starkt 
uppstigande och dess nedra d:o stor och starkt nedstigande, är 
den snedt halfmånformig, eller nästan halfmånformig, med half- 
månens öfre del större än dess nedre d:o. Längden af dess öfra 
flik är något större än afståndet mellan nosspetsen och den 
1:sta gälspringan, och afståndet mellan de båda flikarnas spet- 
sar är nära 11/, ggr större än nämnda d:o. — Huden är, då 
man stryker den bakifrån, sträf på grund af de ytterst små. 
taggiga, fjällika hårdnader, som betäcka den samma, Hos en 
stor håbrand af 2.4 meters längd hafva dessa hårdnader eller 
fjäll en diameter af blott !/, mill. På kroppen äro de nästan 
halfceirkelformiga och tjocka samt med omkr. 3—5 långsgående 
kölar, som i deras bakre kanter utlöpa i taggar. På fenorna 
hafva de inga kölar och äro släta. För öfrigt är huden fast 
och hårdt fästad vid köttet, samt afsöndrande ett ymnigt och 
illaluktande slem. — BSidolinien är otydlig på friska och synes 
bäst på torkade exemplar. Den börjar öfver ögat, böjer sig 
något öfver gälspringorna och går sedan rät till stjertens sido- 
köl. — Färgen är ofvan svartgrå eller mörkt blågrå, och under 
hvitaktig. De bakre vinklarne å ryggfenorna, och enligt Bosa- 
PARTE 1:sta ryggfenans hela bakre kant äfvensom den samme å 
