148 
iSqualus maximus, 
Selache maxima, 
Basking Shark. 
Selache maxima, 
Selachus maximus, 
iSelache maxima, 
- rostrata, 
» Maxima, 
Squale Pélerin, 
Selachus maximus, 
Selache maximus, 
Cetorhinus 
-Selache maxima, 
Brugden. 633 
Selache maxima (Gunnerus). 
Brugden. 
GUNNERUS: Det Trondhjemske Selskabs Skrifter, 3:dje 
Deel, pag. 33, tab. II. — 1765. 
LINNÉ: Systema Nat. ed. XII:ma, T. I, p. 400. — 1766. 
GUNNERUS: Det Kongel. Norske Videnskabers Selskabs 
Skrifter, 4:de Deel, pag. 14, tab. IV, fig. 1—2, — 1768. 
S. NILSSON: Prodromus Ichthyologig Scandin. pag. 114. 
— 1832. 
MÖLLER & HENLE: Systemat. Beschreib. der Plagiosto- 
men, pag. 71. — 1841. 
S. NILSSON: Skandin. Fauna, 4:de del. Fiskarna, pag. 
720. — 1855. 
W. YARRELL: History of the Brit Fishes, 3:rd ed. (Ri- 
chardson), vol. II, pag. 508. — 1859. 
J. CoucH: History of the Fishes of the British Islands, 
vol. I, pag. 60, pl. XIV. — 1864. 
ÅA. GUNTHER: Catal. of the Fish. in the Brit. Mus, vol. 
VIII, pag. 394. — 1870. 
JAP. STEENSTRUP: Om Gjellegitteret eller Gjellebar- 
derne hos Brugden, etc.; Oversigt over det K. Danske 
Vid. Selskabs Forh. 1873, N:o 1 (särsk. aftr.) — 1873. 
P. Pavest: Contribuzione alla storia naturale del Ge- 
nere Selache; Annali del Museo Civico di Storia Natu- 
rale di Genova, vol. VI, 1874 (särsk. aftr.), pag. 36, 
tav. I—IIi. — 1874. 
IDEM: ibm. 
R. COLLETT: Norges Fiske, pag. 209. — 1875. 
P. GEEVAIS: Journal de Zoologie, 'T. V, pag. 319, pl. 
XIII & XIV, — 1876. 
P. Pavest: Seconda Contribuzione alla Morfologia e Si- 
stematica dei Selachi; Annali del Museo Civico, vol. 
XII, 1878, (särsk. aftr.) pag. 416. — 1878. 
R. CoLLETT: Meddelelser om Norges Fiske i Aarene 
1875—78, Vidensk. Selsk:s i Christiania Forh. 1879, 
N:o 1 [särsk. aftr.], pag. 103. — 1879. 
E. Moreau: Hist. nat. des Poiss de la France, T. I, 
pag. 305. — 1881. 
JORDAN & GILBERT: Synopsis of the Fishes of North 
America, pag. 31. — 1882, 
FRANCIS DAY: The Fishes of Great Britain and Ireland 
vol. II, pag. 303, pl. 158, fig. I. — 1880—1884. 
I Norge benämnes den vanligen Brugde, ehuru den äfven stundom 
der kallas Brygde. 
