Brugden. 637 
mängd vatten, som utsläppes genom de stora gälspringorna, och 
ur hvilket genom silning de små djur samlas i munnen, som 
tjena den till föda. Munvinklarne, som äro belägne ett godt 
stycke bakom ögonen, sträcka sig å sidorna nära intill hufvu- 
dets sidokonvexiteter. Nosen är mjuk och ofvan och å sidorna 
med tätt sittande slemporer. Näsborrarne sitta vid undre sido- 
kanterne af nosen och mycket närmare ögonen än nosspetsen. 
Ögonen äro mycket små, och hafva sitt läge nära öfre mun- 
kanten och ofvan främre kanten af underkäken. Spruthålen äro 
helt små, och äro belägne högt uppe på hufvudet och långt 
bakom ögonen, och nästan midt emellan dessa och de öfre vink- 
larne af de främsta gälspringorna. Dessa senare äro såsom 
vanligt å hvardera sidan 5, och alla äro belägna framom bröst- 
fenorna, samt utomordentligt stora och sträckande sig ned på 
buksidan, och de främre, som äro något större än de bakre, 
taga sin början uppe på ryggen vid nacken, och sträcka sig så- 
ledes tvärs öfver hela kroppssidan. Gaälbågarne äro i öfverens- 
stämmelse dermed af ovanligt stor längd, hvarigenom en dub- 
bel förmån vunnits, nemligen för det första en större utsträck- 
ning och starkare utveckling af respirationsorganet, och för det 
andra ett större utrymme för den för denne haj egendomlige 
silapparaten, som är bildad af de utomordentligt talrika, långa 
och fina, benartade gälräfständerna. Denna apparats byggnad 
och betydelse har först blifvit rigtigt beskrifven och förklarad 
af Japetus STEENSTRUP i en skarpsinnig afhandling af år 1873"), 
ehuru den redan var antydd af Gunserus. Dessa gälräfständer 
sitta å den 1:ste och siste gälbågen i enkel rad, men i dubbla 
rader å de 4 mellerste egentlige gälbågarne, å den inre eller 
främre kanten af gälbågen, och således på vanligt ställe, samt 
tätt intill hvarandra. De äro hårda och styfva, men dock böj- 
liga, samt mycket fina, ehuru något tjockare än grofva borst 
och emot basen bredare, och med basaländen vid fästet omböjd, 
och enligt Gunwerus och enligt hvad vi sjelfve erfarit?) af en 
1) Om Gjellegitteret eller Gjellebarderne hos Brugden; Övers. over 
det K. Danske Vidensk. Selsk:s Forh. 1873, N:o 1. 
2) Professor T. TULLBERG har bland de s. k. Marklinska samlingarne 
i Upsala Universitets zoologiska museum funnit en större del af en dylik 
gälbåge, med derå sittande gälräfständer, och har haft den godheten att 
meddela oss densamma till undersökning. 
