Hågälen. 659 
nan å midten något upphöjd, och från denna upphöjning gå 
bakåt till nacken 2:ne korte bakåt divergerande ryggar. Fram- 
till har pannan en långsgående midtelgrop, som fortsättes af 
en vid urhålkning å bakre delen af nosen. På denna urhålk- 
ning äro 2:ne nästan sammanlöpande aflånga fält af tätt stå- 
ende porer, och på nosens undra sida är midt åt ett aflångt 
och bakåt afsmalnande dylikt fält. Nosen är lång, bred, starkt 
nedtryckt framåt och med främre änden afrundad. Dess längd 
till ögonen innehålles omkr. 21/, till 2 '!/; ggr i hufvudets an- 
gifna d:o, och dess bredd öfver näsborrarne är ungef. lika med 
dess längd. De bakre näsöppningarne äro skilde från munnen 
genom ett afstånd, som är nästan lika med det mellan dem va- 
rande, hvilket blott innehålles omkr. 5?/; ggr i hufvudets längd. 
De främre näsöppningarne äro något utstående å nosens sido- 
kanter. Afståndet mellan desse är ungefär dubbelt större än 
det mellan de förre. Afståndet mellan nosspetsen och munnen 
utgör ungef. !/, af hufvudets längd. Munspringan är nästan 
halfeirkelformad och särdeles stor, så att dess bredd upptager 
nästan hela hufvudets undra sida, och innehålles blott något 
litet mera än 2:ne ggr. i dess längd. Ögonen äro stora, och 
deras längddiameter utgör ungef. !/, af hufvudets längd, och är 
något större än 1/, af pannans bredd midt öfver dem, med in- 
beräkning af ögonlocken. Spruthålen äro belägna bakom och nära 
intill ögonen, och äro af medelmåttig storlek, så att deras diameter 
innehålles väl 4 ggr i ögonens d:o. Gälöppningarne eller gälsprin- 
gorna äro medelmåttiga, och sträcka sig icke ned på buksidan, 
och af de bakre, som äro mindre än de främre, är den 4:de 
intill och den 5:te något bakom bröstfenans främre basalkant. 
Höjden af den främsta utgör !/, eller något mera af ögats längd- 
diameter. — Tänderna likna i det närmaste dem hos föregå- 
ende slägte, och äro lika på båda käkarne. De hafva en större, 
något bakåt eller inåt krökt midteltagg och å hvardera sidan 
vid basen 1—2 mindre sidotaggar, och bilda på hvardera kä- 
ken 4—5 irreguliera transversella, och å hvardera sidan, från 
midten räknade, 15—16 sneda, bakåt och utåt rigtade rader. 
De i midtellinien, hvarifrån divergensen utgår, äfvensom de 
närmast intill munvinklarne belägna äro de minsta. — De 
båda ryggfenorna äro ungef. af samme storlek och form, och 
äro temligen små. De äro af en nästan elliptiskt oval form, 
med den främre kanten bågböjd, den öfre vinkeln trubbig, 
