666 Slägtet Squalus. 
Enligt Skand. Fauna kallas den i Sverige stundom Haj, vid Råå fisk- 
läge Hafkatt och Håkatt, och vid Kullen i Skåne, vid Göteborg och i Bo- 
huslän Hå, hvilket sist nämnda namn enligt Göteb:s och Bohusläns Fauna 
och äfven enligt hvad vi sjelfve erfarit å sist nämnda ställe öfver allt är 
vanligt. I Skandinaviens Fiskar har den fått namnet Pigghaj. I Norge 
kallas den enligt Skand. Fauna stundom Pighaa. 
Beskr. Dess längd stiger till omkr. 4 fot eller 1200 mill., 
ehuru den vanligen icke träffas öfver 900 mill. lång. — Den 
är af en särdeles långsträckt form, med ryggen afrundad, med 
sidorna å framkroppen divergerande nedåt och med buksidan 
derstädes något plattad. Dess framkropp, framom bukfenorna, 
är således trindt trekantig, eller med genomskärningen trekan- 
tig, med afrundade hörn. Så väl kroppshöjd som tjocklek 
aftaga så småningom bakåt, ehuru stjerten baktill, framom 
stjertfenan är trindlagd och icke hoptryckt. Största kropps- 
höjden, öfver bröstfenornas fästen, eller ock öfver buken, inne- 
hålles omkr. 8 till 11 ggr i totallängden, och störste tjockle- 
ken, ungef. på samma ställen, är föga eller icke mindre än den 
förra. Mellan ryggfenorna är kroppen något högre än tjock, 
men mellan den 2:dra ryggfenan och stjertfenan är den trind- 
lagd, och har här höjd och tjocklek ungefär lika. Der har 
stjerten å hvardera sidan nedtill en långsgående, låg hudköl, som 
sträcker sig något bakom stjertfenans början och som gör stjer- 
ten här till någon del kantig. Dess minsta höjd framom stjert- 
fenan innehålles omkr. 4 ggr i största kroppshöjden. Den ba- 
kerste delen af stjerten, som ingår i stjertfenan, är något uppåt 
böjd. Bukfenorna och i förening med dem kloaken sitta långt 
tillbaka, och afståndet mellan den och nosspetsen innehålles 
icke fullt 2:ne ggr i totallängden, och den sitter således bakom 
rmidten af den senare. — Hufvudet är temligen stort och ned- 
tryckt, i synnerhet framtill. Äfven baktill är dess bredd, som 
är något större än största kroppsbredden, omkr. 1!/, ggr större 
än dess höjd derstädes. Pannan har långs midten en bred 
långsgående rygg, utanför hvilken supraorbitalkanterne något 
höja sig, och å hvardera sidan af hjessan är en kort långsgå- 
ende sådan. Hufvudets längd till den 1:sta gälspringan inne- 
hålles omkr. 6—6 !/, ggr i totallängden. Nosen är temligen lång 
och framtill starkt nedtryckt, med sidokanterne något bågböjde 
och konvergerande emot den afrundade eller trubbigt vinklige 
nosspetsen. Nosens längd till den transversella linien genom 
