678 Slägtet Spinax. 
och Trondhjem. Äfven i Christianiafjorden erhålles den stun- 
dom i betydlig mängd. På flera ställen vid Norges kuster ut- 
gör den föremål för särskildt fiske för lefverns skull. — För 
öfrigt förekommer den någon gång vid norre udden af Jutland, 
vid vestra kusten af Frankrike (sällsynt) och i Medelhafvet, 
der den dock skall vara temligen sällsynt enligt Morzav. Märk- 
ligt nog, har den icke blifvit funnen vid England. 
Den är en djupvattensfisk, hvilket äfven dess stora ögon 
antyda, och derför träffas den ofta i de djupe fjordarne i Norge, 
der den enligt V. Storm!) erhålles på 70—300 famnars djup. 
Den skall enligt honom vara periodisk, och träffas talrikare 
på somliga tider än på andra. För öfrigt känner man intet 
vidare om dess lefnadssätt. Den lefver af diverse djur, och P. 
OLrsson?) har i dess ventrikel funnit lemningar af fiskar och 
kräftdjur. Den föder lefvande ungar, och R. Corzetr har hos 
den funnit fullt utvecklade ungar (7—38 till antalet) i medlet 
af Juli månad. På den parasiterar icke sällan en egendomlig 
mjuk Cirriped: Anelasma squalicola, som oftast gräfver in sig 
i köttet i närheten af ryggfenorna, och som af de Norske fiska- 
rena vanligen kallas blomster, emedan den företer en viss lik- 
het med en blomma. På den träffas äfven stundom en egen- 
domlig Amphipod: Trischizostoma raschii, A. Borck, af Gam- 
marinernas grupp. Den fångas i allmänhet på krok med djup- 
vattenslinor eller storbackor, och, såsom ofvan redan är anfördt, 
för lefverns skull, emedan köttet icke ätes. Stundom kan fång- 
sten af den vara temligen betydlig, och vi hafva sett den torg- 
föras 1 Bergen i ganska stort antal. 
1) Det Kongel. Norske Vidensk. Selskabs Skrifter 1883, p. 45. 
2) Lunds Universitets Arsskrift, T. VIII. 1871. 
