Igelnejonögat eller Stensugaren. (IUE 
innehålles omkr. 5 till 7 ggr i hufvudets längd, och pannans 
bredd midt öfver dem är vanligen icke fullt dubbelt och hos 
de yngre knappt 1!/, ggr. men hos de mycket stora väl dubbelt 
större än nämnde diameter. Näsöppningen är, liksom hos före- 
gående, belägen långt tillbaka, men dock något framom ögonen, 
och afståndet mellan den och den främre noskanten innehålles 
hos de äldre omkr. 12/, till 12/; och hos de yngre omkr. 22?/; 
ggr i hufvudets längd. Gälöppningarne likna dem hos föreg. 
men den lille hudfliken framtill å de samme är mindre, och 
de sitta något närmare hvarandra än hos den. Längden af de- 
ras rad utgör blott omkr. >/; till 3/, af hufvudets längd, och 
afståndet mellan den främre noskanten och den siste gälöpp- 
ningen innehålles omkr. 42/, till 43/; ggr i totallängden. Slem- 
porerna på hufvudet likna dem hos föregående. Papillerna på 
läppkanten äro något olika dem hos föregående. De äro äfven 
här korta, men bilda blott 2:ne rader, och den inre radens, som 
äro skiflika, äro i spetsen naggade eller grundt inskurna. — 
Såsom redan ofvan är antydt, äro tänderna anordnade på samma 
sätt, som hos föregående art, och äfven till formen likna de 
mycket dem af föregående, med undantag deraf, att deras spet- 
sar äro trubbige och knöllike. Maxillärtanden har de båda knöl- 
like spetsarne väl så långt åtskilde som hos den, och å mandi- 
bulärtanden, som har 7 knölar, är den ytterste knölen å hvar- 
dera sidan vid spetsen grundt inskuren eller urbugtad, och så- 
ledes med antydning till samma tudelning, som hos föregående. 
Lingualtanden har midteltaggen låg och trubbig, och taggarne 
å sidorna af den äro ytterst små och trubbige!). Lateraltän- 
derna likna dem af föregående och så är äfven förhållandet 
med labialtänderna, och de ytterst små sådana, som bilda den 
cirkelformade raden innanför läppens papillkrans, äro väl så tyd- 
liga som hos den. — Ryggfenorna äro väl så mycket utbildade 
hos denna art, som hos föregående, och så är det stundom äfven 
förhållandet med analfenan. I1:sta ryggfenan, som i allmänhet 
börjar framom, (ehuru studom föga), midten af totallängden, är 
mycket lägre än den 2:dra d:o (ej mera än ungef. !/; så hög), 
1) Både mandibulär- och lingualtänderna äro rigtigt afbildade af 
MALM (Göteborgs K. Wetensk:s och Witterhets Samhälles Handl.), men 
maxillärtandens taggar hafva af honom tecknats spetsigare än de äro i 
naturen. 
