1720 Slägtet Petromyzon. 
Petromyzon marinus, A. W. MALM: Göteborgs och Bohusläns Fauna, pag. 
630. — 1877. 
: » C.C R. SUNDSTRÖM: Fauna öfver Sveriges Ryggradsdjur 
pag. 297. — 1877, 
» R. COLLETT: Meddelelser om Norges Fiske i Aarene 
1875--78; Videnskabs Selskabets i Christiania Forh. 
1879, N:o 1, (särsk. aftr.), p. 106. — 1879. 
4 » E. MOREAU: Hist. nat. des Poiss. de la France, T. III, 
pag. 602, fig. 217. — 1881. | 
B. BENECKE: Fische, Fischerei etc. in Ost- und Vest- 
preussen, pag. 194, fig. 128. — 1881. | 
>» JORDAN & GILBERT: Synopsis of the Fishes of North 
America, pag. 11. — 1882. 
Å » FRANCIS DAY: The Fishes of Great Britain and Ire- 
land, vol. II, pag. 356, pl. 178. 1880—1884. 
MöBiIUsS & HEINCKE: Die Fische der Ostsee, pag. 159, 
med fig. — 1883. 
R. COLLETT: Meddelelser om Norges Fiske i Aarene 
1879—83; Nyt Magaz. for Naturvid. 29 Bd. (särsk. 
aftr.) pag. 122, — 1884. 
& » H.G. SEELEY: The Fresh-Water Fishes of Europe, p. 
422, fig. 205 & 206. — 1886. 
C. G. WESTERLUND: Bidr. till känned. om Ronneby- 
traktens Fauna och Flora, pag. 75. — 1890. 
Enligt Skandinavisk Fauna benämnes den vid Kullen i Skåne Sugare 
och Anprejare och vid Göteborg Lampert, och både enligt denna och Gö- 
teborgs och Bohusläns Fauna benämnes den i Bohusläns skärgård Lam- 
prick. Enligt den förra faunan kallas den i Blekinge Sillapipare, och C. 
G. WESTERLUND (anf. st.) uppgifver, att den vid Ronneby derjemte kallas 
Nejonål. 
Beskr. TLissÉ har sett ett vid Kalmar taget exemplar, 
som var tjockt som en arm; och den blir i allmänhet större 
än de föregående arterna. Dess längd stiger till 1 meter eller 
något öfver 33 tum, dec.m., hvilken längd dock hos oss synes 
vara ovanlig, emedan den icke blifvit iakttagen hvarken af 
Ninsson, Marm eller Corretr. Keröver uppgifver dess längd till 
3 fot. Bland de af framl. Doktor N. O. ScHacGerström i Skåne 
insamlade och i Upsala Universitets zoologiska museum förva- 
rade fiskarne förefinnes ett vid Christianstad i Helgeå taget 
exemplar (hona med svälde äggstockar), som är 2 fot 8 tum, 
dec.m., eller 840 mill. långt. Oftast äro emellertid de exem- 
plar, som erhållas, något mindre, och hafva en längd af 2—21/, 
fot, eller 600—750 mill. — I kroppsformen liknar den i det 
närmaste vanliga nejonögat, men är i allmänhet icke fullt så 
