Pirålen. fal 
Myzxine glutinosa, BR. COLLETT: Norges Fiske, pag. 220. — 1875. 
ja & A. W. MALM: Göteborgs och Bohusläns Fauna, pag. 637. 
— 1877. 
5 - C. R. SUNDSTRÖM: Fauna öfver Sveriges Ryggradsdjur, 
pag. 298. — 1877. 
; d JORDAN & GILBERT: Synopsis of the Fishes of North 
America, pag. 5. — 1882. 
PR Å FRANCIS DAY: The Fishes of Great Britain and Ireland, 
vol, II, pag. 364, pl. 179, fig. 4. — 1880—1884. 
LINNÉ anför i Mus. Adolphi Friderici för den de Svenska namnen 
Pihra och Pihråhl och i Fauna Svecica det af Putåhl. Uti Prodromus 
Ichthyologig Scandinavice äfvensom i Skandin. Fauna anföras benämnin- 
garne Pirål. Pilål, Haform och Sjöorm, samt de Norska namnen Ingris- 
pilt, Hvitål, Digerål och Sleepmark. Enligt GUNNERUS kallas den i Norge 
derjemte Piir-Aal och Sueren (Sugaren). Enligt Göteborgs och Bohusläns 
Fauna begagnas i Bohuslän vanligen benämningen Pilål, mera sällan den 
af Pirål. KRÖYER har det Danska namnet Slimaal. 
Beskr. Enligt Skandinavisk Fauna och ”Norges Fiske” 
ernår den stundom en längd af 1!/, fot eller 450—470 mill. 
Oftast är den dock endast 8—10 tum, dec.m., eller 240—300 
mill. lång. Mycket sällan erhållas exemplar, som understiga 
100 mill. i längd. — Kroppsformen är smal och ållik, ehuru 
något smärtare än ålens och tenderande till den masklike for- 
men derigenom, att den bakåt föga aftager i höjd. Kroppen 
är framtill nästan trind och bakom midten så småningom allt 
mer och mer hoptryckt, och den bakre delen af stjerten är 
ganska tunn. Största kroppshöjden innehålles omkr. 20 till 24 
ggr i totallängden, och störste tjockleken är framtill föga min- 
dre än den förra. Vid kloaken är höjden af kroppen något, 
ehuru ej betydligt mindre än framtill, men tjockleken är der 
blott ungefär hälften så stor som höjden. Kroppen är omslu- 
ten af en naken och temligen tunn samt löst sittande och myc- 
ket slemmig hud, å hvilken epidermis är lätt aflossnande. Långs 
hvardera sidan af buken, mellan hufvudet och kloaken, är en 
perlbandslik rad af bakåt större slemkörtlar, till antalet något 
öfver 100 i hvarje rad, och hvardera försedd med en utåt ge- 
nom huden mynnande kanal, hvilka körtlar afsöndra en utom- 
ordentlig massa af segt och trådigt slem. Kloaken, som har 
formen af en springa, med temligen tjocke läppar och med längden 
föga mindre än !/, af kroppshöjden, sitter mycket långt tillbaka, 
så att afståndet mellan den och nosspetsen, eller den främre 
kanten af den näsöppningen betäckande skifvan, utgör omkr- 
