Pirålen. 731 
skedbladslike del intager öppningens bakre del och der stöter 
intill trabecule och parachordaibrosket. Detta skedformade 
brosk benämnes bakre intertrabecula. Den bakerste änden af 
dess skedbladslike del är inknipen och genomborrad af ett hål. 
Ofvan detta brosks främre ände och ofvan palatinbroskens för- 
ening äfvensom ofvan ethmoidbrosket och vidare framåt ligger 
ett smalt, stafformigt, något hoptryckt och hårdt brosk, som 
är under nasaltuben och räcker fram till dennes främre ände. 
Detta brosk, som vid den bakre änden är något bredare och 
grundt urbugtadt, benämnes främre intertrabecula. Från den 
främre änden af hvartdera palatinbrosket utgår ett utåt och 
framåt bågformigt böjdt, af mjukt brosk bildadt, hornformigt 
utskott, som icke räcker fram till främre änden af det främre 
intertrabecularbrosket, samt tjenar till stöd för munnens sido- 
delar. Detta brosk benämnes prepalatinhorn. Bakom det 
mjuka hyomandibularbrosket och det hårda mandibulohyoid- 
brosket är ett mjukt brosk, som baktill begränsar lateralfenest- 
ran och sträcker sig vidare nedåt bakom det hårda quadrat- 
brosket, samt framtill begränsar en stor öppning eller fenestra. 
Upptill utsänder det 2:ne bågformiga, nedåt böjda brosk, hvaraf 
det främre går ned och fäster sig till det bakre hårda basi- 
hyoidbrosket, och det bakre baktill utsänder ett par utskott och 
nedtill böjer sig framåt och der åter förenar sig med den nedre 
delen af det i fråga varande mjuka brosket. Dess bakre kant 
har en bred, bakåt i fenestran utskjutande flik, som stöter in- 
till det främre bågformiga utskottet. Ehuru detta brosk är 
sammanhängande, och icke genom fissurer eller afbrott företer 
några skilda afdelningar, är det dock enligt Parzxer af poly- 
morfisk natur. Den öfre, närmast intill mandibulohyoidbrosket 
varande delen, från hvilken det främre bågformiga utskottet 
utgår, benämnes af honom interhyal; det bakom detta varande, 
från hvilket det bakre bågformiga utskottet utgår, epihyal, och 
den nedre, store delen, bakom lateralfenestran och bakom qua- 
dratbrosket, benämnes symplectic region. Den större, öfre delen 
af det främre bågformiga utskottet benämnes ceratohyal och 
den mindre och nedre, med bakre basihyoidbrosket förenade 
delen af det samma hypohyal. Det bakre bågformiga utskot- 
tet, som nedtill är förenadt med den symplectiska regionen, be- 
nämnes 1:st epibranchial. 1:st ceratobranchial saknas hos 
Myzine, men är väl utveckladt hos Bdellostoma. Till det 
Lilljeborg: Fiskarne. III. 47 
