Tillägg. (LD) 
Julis vulgaris, VALENCIENNES: Hist. nat. des Poissons par Cuvier & 
Valencienne, T. XIII, pag. 361, pl. 384. — 1839. — 
Mas. 
Giofredi, IDEM: ibm pag. 371, pl. 385. — Femina. 
vulgaris, H. KRÖYER: Danmarks Fiske, 3:dje Bd. pag. 561, med 
figur. — 1838—1840. — Mas. 
» Mediterranea, W. YAKRELL: History of the British Fishes, 3:rd edit. 
(Richardson) vol. I, pag. 521. — 1859. — Mas 
Coris julis, ÅA. GUNTHER: Catal. of the Fish. in the Brit. Mus. vol. 
IV. pag. 195. — 1862. — Mas. 
» giofredi, IDEM: ibm, pag. 197. — Femina. 
Julis vulgaris, E. MorrAU: Hist. nat. des Poiss. de la France, T,. III, 
pag. 141. — 1881. — Mas. 
>» giofredi, IDEM: ibm, pag. 145, fig. 160. — Femina. 
LQoris julis, FRANCIS DAY: The Fishes of Great Britain and Ireland, 
vol. I, pag. 269, pl. 77. — 1880—1884. — Mas & 
femina. 
; 5 H. I. HANSKN: Zoologia Danica. Afbildninger af Danske 
Dyr, etc., 4:de Hefte, pag. 56, tab. VIII, fig. 7. — 1885 
Dess totallängd stiger till 200—250 mill., men är oftast mindre. Den 
är af en ganska långsträckt och hoptryckt kroppsform, och största kropps- 
höjden innehålles omkr. 4!/, till 5 ggr i totallängden, och störste tjock- 
leken utgör ungef. !/, eller något mindre del af den förra. Kroppshöjden 
aftager jemnt, men icke synnerligen starkt bakåt, och vid stjertfenans bas 
utgör den ungef. !/, af den största d:o. Anus är belägen framom midten 
af totallängden, och afståndet mellan den och nosspetsen innehålles omkr. 
2!/, till nära 2!/, ggr i den senare, och den sitter något litet framom 
analfenan. — Hufvudet är' af medelmåttig storlek, och dess längd inne- 
hålles omkr. 4 till 4!/, ggr i totallängden, Nosen är, sedd från sidan, 
något tillspetsad, med bäda konturerna konvergerande framåt ungef. lika 
mycket och med båda käkarne lika långt framskjutande, och nosens längd 
innehålles ungef. 3—3'!/, ggr i hufvudets d:o, och den är något längre hos 
den äldre hanen än hos honan och de yngre, emedan den förres ögon äro 
jemförelsevis mindre. Ögats längddiameter innehålles 1!/, till 2 ggr i no- 
sens längd, och ögonen äro ej stora. Munvinkeln är ungef. under den främre, 
och bakre änden af öfverkäksbenet under den bakre näsborren. — Tän- 
derna äro på hvardera mellankäksbenet omkr. 14--15 i den yttre raden. 
Den främsta af dessa är betydligt större än de andra, liknande en hugg- 
tand och krökt något bakåt. De bakom den varande aftaga i storlek bakåt, 
så att de bakersta äro helt små, men vid munvinkeln är å hvarje mellan- 
käksben en något större isolerad, framåt rigtad tand, ehuru för öfrigt lik- 
nande en huggtand. Innanför denna rad äro en del ytterst små, kornlika 
tänder. Tänderna på underkäken likna dem på den öfre, med undantag 
deraf, att de 4—5 bakersta i yttre raden äro något större, och den isole- 
rade, framåt rigtade huggtanden saknas. — Ryggfenan börjar öfver bakre 
kanten af locket och räcker till bort emot stjertfenan, så att, då den ned- 
fälles, spetsarne af dess bakerste strålar räcka nära stjertfenans bas. Läng- 
