Tillägg. 719 
norna. På kinderna under ögonen finnas 3:ne bakåt diverge- 
rande rader, af hvilka den nedersta går strax ofvan öfverkäks- 
benet. Dessutom finnas 2:ne rader på nedre kanten af förloc- 
ket, gående tätt intill hvarandra och parallelt med denne kant, 
och den nedersta af dem sträcker sig upp på förlockets bakre 
kant. Dessa senare rader börja framtill nära hakvinkeln, och 
dessa äro de, som af Corrett uppgifvas såsom förekommande 
på underlocket. På detta senare finnes endast en sådan rad å 
dess nedre kant och en d:o, som går rätt bakåt, och en d:o 
tvärs öfver, utgörande fortsättning af den långa vertikala rad, 
som gär öfver främre delen af locket. På hakan framtill äro 
2:ne längsgående korta rader. De parallela raderna på nosen 
sammanlöpa mellan ögonen till 2:ne d:o. Bakom hvartdera 
ögat äro 2:ne rätt bakåt gående rader tätt intill hvarandra, 
sträckande sig till gälspringans öfre vinkel, och af dessa är den 
öfra tätare. — Uti 1:sta ryggfenan äro 3:dje—5:te strålarne 
längst, och räcka, tillbakalagda, något litet bakom början af 
2:dra ryggfenan, hvilken senare är något högre baktill samt 
räckande, då den lägges tillbaka, något litet bakom basen af 
de ytterste stödjestrålarne i stjertfenan. Äfven analfenan är 
något högre baktill, men den räcker dock icke till stjertfenan. 
Bröstfenorna äro af en elliptiskt oval form, om de icke starkt 
utbredas, i hvilket senare fall de äro rundadt ovala, och de 
räcka något litet bakom bakre kanten af bukfenorna, hvilka 
senare icke nå till anus. Stjertfenan är temligen starkt till- 
spetsad, eller trubbspetsig, och den har 14 grenige strålar, och 
ofvan 7—8 och nedan 7 icke grenige stödjestrålar. — Fjällen 
på strupen, eller trakten framom bukfenorna, äro mycket mindre 
än de på kroppen i allmänhet, samt cycloidfjäll. Uti en långs- 
gående rad på kroppssidan mellan öfre delen af bröstfenans 
fäste och stjertfenan hafva vi räknat 25—26, och i en vertikal 
rad mellan främre delarne af 2:dra ryggfenan och analfenan 7 
fjäll. — Sidolinie saknas. — Färgen, som var väl bibehållen, 
hafva vi funnit vara på ryggen och kroppssidorna gråhvitaktig, 
mörkast på ryggen, och med en rad af grågule fläckar långs 
hvardera sidan af ryggen och en d:o långs hvardera kropps- 
sidan. Hjessan och kinderna grågulaktiga, och de nedre de- 
larne af hufvudet och strupen fint och tätt punkterade med 
svart. På locket en svartaktig fläck. Buken hvit, och stjerten 
undertill gråhvit, med svart punktering. De vertikala fenorna 
