Tillägg. 789 
lankäksbenens främre ändar, och är särdeles kort och tillplat- 
tad och mindre tydlig. Hufvudet är ofvan slätt och kullrigt. 
Ögonen äro stora. Den förste strålen i 1:sta ryggfenan är tem- 
ligen lång, men räcker dock på långt när icke till 2:dra rygg- 
fenan, då den böjes tillbaka. Bakom den finnas i den förra 
fenan omkr. 32 helt korte strålar. 2:dra ryggfenan har 45—46 
strålar. Bröstfenorna äro af en elliptisk form och trubbiga 
eller nästan afrundade. Bukfenorna, som hafva 5 strålar, äro 
smala och tillspetsade, och räcka ungef. lika långt tillbaka som 
bröstfenorna. Stjertfenan är tvär, då den är något utbredd, 
och grundt urbugtad, då den är hoplagd. Fjäll och sidolinie 
saknas, men ofvan locket är den senare antydd af en rad af 
3:ne porer. På det i sprit förvarade exemplaret är ryggens 
bottenfärg ljust grågulaktig, och på den synas rader af små 
rundade svarte prickar och mellan desse en svart punktering. 
Hufvudet har ofvan samme bottenfärg och talrike svarte smärre 
fläckar eller prickar. För öfrigt är färgen silfverhvit och glän- 
sande, och på kroppssidorna går denne färg högt upp på sidorna 
af ryggen. Alla fenorna äro gulhvitaktiga och genomsigtiga. 
Iris är silfverhvit. — För öfrigt hänvisa vi till G. Brooz: No- 
tes on the Larval Stages of Motella (cimbria); Proceed. of the 
Royal Society of Edinburgh 1888—1889, p. 156, with a plate. 
Sid. 196, vid slutet af öfra stycket: Vid Haugesund i 
Norge hafva vi hört matfaren benämnas Urebrosme. 
Sid. 210, till slutet af karakteristiken för slägt. Ammody- 
tes: Gälräfständerna äro temligen långa och talrika. 
Sid. 214, 15:te raden nedifrån: Gälräfständerna å främste 
gälbågen äro 25—26, hvaraf 20—21 på nedra afdelningen. 
Sid. 225 och 13:de raden uppifrån: Gälräfständerna likna 
dem hos föregående art, men äro jemförelsevis väl så långa. A 
främste gälbågen hafva vi räknat 23. 
Sid. 227, till 6:te raden nedifrån: Dessutom användes den 
till agn. | 
Sid. 271. Enligt tidn. Nya Dagligt Allehanda (lilla uppl.) 
1889, N:o 94, d. 24 April, hade d. 12 i samma månad ett ex- 
emplar af skolästen (Coryphaenoides rupestris) fångats 10 mil 
nordost från Halsen, nära Käringön i Bohuslän. Dess längd 
var 770 mill. — Enligt benäget skriftligt meddelande af Kon- 
serv. C. A. Hansson i Strömstad hade d. 5 November 1889 ett 
905 mill. långt exemplar af skolästen fångats på backa på 80 
