Tillägg. 195 
undantag af stjertfenan. Nosen är kort, något kortare än ögats 
längddiameter, men underkäken framskjuter tydligen framom 
den öfre d:o. Svalgtänderna bilda en enkel rad. Gälräfstän- 
derna äro mycket korta. Sidolinien har 44 fjäll, och går å 
stjerten tydligen under dess medellinia. Uti en transversel rad 
å kroppssidan äro 8 fjäll ofvan och 5 under sidolinien, och 
mellan sidolinien och bukfenorna äro 3:ne fjällrader. Rygg- 
fenan har 12 strålar, och börjar något litet bakom bukfenornas 
fästen, och slutar framom den 1:ste strålen i analfenan. Denna 
senare har 16 strålar. Färgen är på ryggen grönaktig och på 
sidorna silfverhvit, men mindre glänsande än den hos löjan. 
Ingen af fenorna är rödaktig. 
Sid. 270. Enligt benäget meddelande af Fiskeriinspektö- 
ren Rup. LunpDBErRG, är den fisk, som i norre Vettern i trakten 
af Askersund benämnes Asp, och derför af C. R. Sunpström 
uppgifvits såsom den rätte aspen (Aspius rapax), icke denne, 
utan sik (Coregonus lavaretus). 
Sid. 283. Enligt muntlig uppgift till oss af Lektor P. 
OLsson skall braxen förekomma på ett ställe inom Jemtland. 
Sid. 287. Enligt muntligt meddelande till oss af Prof. 
C. NAUMANN antager han, på grund af färgteckningen, det af 
honom tagna och af Prof. Quennerstebt beskrifna exemplaret af 
den förmodade bastarden mellan braxen och mörten för att vara 
en bastard mellan braxen och sarfven. Det hade uti färgteck- 
ningen mycken likhet med sarfven, och liksom denne å kropps- 
sidorna en märkbar guldglans. Dess nedra fenor voro starkt 
röda, och dess ögonring var gul. Så lär det enligt ho- 
nom äfven hafva varit förhållandet med det af honom tagna 
och till Göteborgs naturhistoriska museum förärade exemplaret. 
Sid. 292. Långs midten af framryggens öfre kant är der 
å de här beskrifna exemplaren af i fråga varande bastard icke 
någon fåra, utan fjällen betäcka denne kant taktegellikt. 
Sid. 324, såsom not: Skärknif är i Skåne benämningen 
på de knifvar, hvarmed man skär hackelse. 
Sid. 346. Nissögat (Cobitis tenmia) benämnes af FIScHER- 
stRÖM i hans beskrifning om Mälaren, sid. 187, Stenbicka. 
Sid. 356, ofvan 12:te raden nedifrån: Malfiskar. 
Sid. 368. Med afseende på den egendomliga byggnaden 
af de 4 främsta kotorna och deras delars samband med hörsel- 
organet hänvisa vi till T. W. BrincE och A. C. Hapovos: VII 
