22 GUXNAR ANDERSSON, STUDIER ÖFVER TORFMOSSAR I SÖDRA SKÅNE. 



ano-er deras form och storlek att de ofta måste förklaras på 

 annat vis. 



De insamlade växtlämningarne voro : frön af Nuphai' och 

 Nymphcea, Potamogeton (sparsamt); frukter af Fraxinus excelsior 

 L. och 7'ilia europea L.; blad af den sistnämda och &£ Quercus 

 Rohur L., Betitla vennicosa Ehrh.? samt nötter af en Chara. 

 Dessa ha välvilligt bestämts af d:r O. Nordstedt, såsom till- 

 hörande Chara hispida Walle. eller C. intermedia A. Br. 



Den nii omtalta gyttjan öfverlagras af ett nu — enligt 

 uppgift ha »flera famnar i gamla tiden borttagits» — omkring 

 1 m. mäktigt lager af en svart torf, sammansatt af en stor 

 mängd grenar, större och mindre, af Alnns glutinosa (L.) J. 

 G^RTN., detta isynnerhet i öfre delen, i den undre bestående 

 till allra största delen af Carex blad och här och der mycket 

 stora alstubbar. På vissa horizonter — hvarje möjligen mot- 

 svarande en löffällning — funnos mycket rikligt blad af Sa- 

 lices, under det ett par cent. af torfven i midteu tycktes här- 

 röra uteslutande af ormbunkar, särskildt och kanske uteslu- 

 tande Pteris Aqnilina L., af hvilken blad, till och med frukti- 

 ficerande sådana anträffades. Ofriga växtlämningar voro frön 

 af Ahiiis glutinosa G.ertn., Menyantlies trifoliota L., Fraxinus 

 excelsior L. (frukter), Corylns Avellana L., Salix aurita L., S. 

 cinerea L., «S. caprea L. samt, ytterst rikligt, frön af Calla pa- 

 lustris L. Härvid bör dock erinras om den stora mängd frön en 

 enda blomma kan alstra. En mossa Mniuvi a^ne Bland. — enligt 

 prof. S. Berggren — anträffades äfven. Anmärkas bör kanske, 

 att ej ett enda ekollon kunde anträffas, ej heller någon annan läm- 

 ning af eken, som en fot längre ner hade lämnat så talrika spår 

 efter sin tillvaro. Här är således en plats der i Skåne syn- 

 nerligen typiskt linnes representeradt hvad Steenstrup i sina 

 bekanta undersöknino-ar funnit i Danmark, nämligen en tid, 

 under hvilken alen varit skogbildande. Att den en gång så 

 varit på t. ex. denna mosse, är ju också ojäfaktigt. Till de 

 åsigtcr, om dess betydelse som skogbildande träd i de under- 

 sökta trakterna, jag för öfrigt blifvit ledd till, skall jag längre 

 fram återkomma. 



Bräknaraossen. 



Denna är liksom de tvenne nu sist beskrifna en liten 

 skogsmosse, belägen mellan Marsvinsholm och Sjörup. Men i 



