BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND 15. AFD. III. X:0 3. 29 



han funnit dert, runda formen vara den vanligaste mot norden. 

 Vidare har Heer funnit denna form förherskande i de iuter- 

 glaciala skifferkolen vid Durnten och Mörschweil. En studie 

 öfver nötternas form i nutida hasselbuskagjer skulle kunna se 

 ännu en fix hållpunkt, huruvida en småningom skeende för- 

 ändring af hasselnötens form från mera rundad till aflångt 

 äggrund alltjemt eger rum i dessa trakter. Min tid har ej 

 tillåtit en sådan jemförelse, och någon exakt beskrifning har 

 jag i de vanliga botaniska handböckerna ej kunnat finna, utom 



hos F. Areschoug,^) som säger: /frukter aflångt rundadt 



äggformiga>/, en beskrifning, som tydligtvis sluter sig till den 

 långa formen. 



Ännu en sak af intresse innebär det ifrågavarande fyndet 

 af nötter, ty det bevisar till fullo, att hasseln invandrat unge- 

 fär samtidigt med, eller omedelbart efter furen, men deremot 

 troligen saknats kring mossen under aspens period, ty om den 

 funnits, skulle nog på en så rik lokal som denna, i de undre 

 lagren träffats någon enda nöt. Vid Benestad är förhållandet 

 alldeles detsamma, den saknas i den understa asp och björk 

 förande tuffen, men uppträder med furen. Afven i Danmark 

 har Vaupell-) funnit nötter »blandade med Fyrrekoglerne». 



Jag har nu redogjort för några af de mest upplysande 

 ställen, jag under mina studier öfver torfmossarnes byggnad 

 sett; på många platser, utom de nämda, har ett eller annat 

 drag varit af intresse, men att derför närmare ingå på alla 

 lokalerna torde vara onödiot. 



.Då jag nu, efter redogörelsen för en del af de speciella 

 torfmossundersökningar som gjorts, med ledning af dessa vill 

 i någon mån söka besvara de frågor, som jag ansett uppställa 

 sig för ifrågavarande undersökningar, på samma gång jag sam- 

 manfattar det sedda, såväl på de ofvan beskrifna, som på 

 måno-a andra ställen, är det naturligfen med en tvdlio- reserva- 

 tion, att jag på intet vis vill göra hvad jag kommer att säga 

 gällande öfver större områden än det jag blifvit i tillfälle att 

 här och der undersöka, nämligen Sydskåne. Detta i all synner- 

 het som jag har anledning tro, att förhållandena längre upp i 

 landet i mycket gestalta sig annorlunda. 



') Skånes Flora. Lund 1881. Sid. 387. 



^) De nordsjffillandske Skovmoser. Köbenh. 1851. Sid. 43. 



