BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HAXDL. BAND 16. AFD. III. N:0 .3. 35 



som uppträder tillsamman med furen. Ofta är ju en säker 

 artbestämning omöjlig, men ofta låter den sig ganska väl verk- 

 ställa. De delar, som blifvit bevarade, äro, förutom stammar: 

 blad, hängefjäll och frö. Utaf pilarterna är det Sali.v aiirita 

 L. och S. cinerea L., som oftast förekomma i mossarne, lik- 

 som de ock äro de vanligaste arterna af slägtet, som ännu 

 förekomma på deras yta. Salix caprea L. är sällsyntare och 

 af S. repens L. har jag endast kunnat finna något enstaka 

 blad. Särskildt vid Tosterup förekommo några skikt, utom- 

 ordentligt rika på blad, stipler, frukter m. m. af detta slägte. 

 Dessa lämningar voro dertill så ytterst väl bibehållna, att man 

 fick en synnerligen god inblick i furutidens Salixvegetation 

 på detta ställe. Här, såväl som på alla öfriga lokalerna, voro 

 de 4 nu nämda arterna de enda som kunnat påvisas. 



De öfriga med furen förekommande växterna, såsom Cor- 

 nus, Corylas va. fl., ha i det föregående blifvit något omnämda, 

 så att här endast skulle vara att närmare ingå på den bota- 

 niska bestämningen af furen sjelf. Som bekant ha de forskare, 

 som i Danmark sysselsatt sig med närmare studier öfver torf- 

 mossarne och deras innehåll skilt mellan flera olika former och 

 visat olikheter mellan de i mossarne funna furulämningarne 

 och den vanliga, nu lefvande, furen. Afven jag har försökt 

 jemförelse af de gjorda fynden, dels med beskrifningarne från 

 Danmark, dels med nu lefvande exemplar. Det synes dock 

 som om furulämningarnes säkra bestämmande fordrade så stort 

 jemförelsematerial från alla håll, att jag anser det bäst vänta 

 med delgifvandet af de resultat, till hvilka jag nu trott mig 

 ha kommit; detta så mycket mera, som jag hoppas blifva i 

 tillfälle att fortsätta mina studier öfver torfmossarne och då 

 få insamla ännu mera material. 



I sammanhang med furen är att omnämna, att jag ej i 

 något af mossarnes lager funnit en enda lämning som kan miss- 

 tänkas ha tillhört granen. ') 



III. Ekvegetationeii. 



Den tredje stora afdelningen i torfmossarnes aflagringar 

 karakteriseras o-enom närvaron af eken. Den mäktigaste delen 



') Rob. Tolp uppgifver, att en mosse, som af honom undersökta i 

 Småland i Ingatorpstrakten, de 2:ne öfversta af de 3 stubblager han på- 

 träffat skulle bestå af >blandad gran och fur>? Sv. Mosskult. För. Tidskr. 

 N:o 2. 1889. 



