40 GUNNAR ANDERSSON, STUDIER ÖFVER TORFMOSSAR T SÖDRA SKÅNE. 



Alvegetationen. 



Vaupell^) säger på ett ställe, att alen är ott träd, »hvorat 

 Skovmoserne i Regeln har bevaret et tarveligt Materiale». 

 Denna erfarenhet har jag fått tillfälle fullständigt bekräfta. 

 På de ställen, der alen har lämnat spår efter sig under form 

 af en torf, något rikligare på allämningar, är det till större 

 delen stubbar, ligffande i en ytterst förmultnad, vid under- 

 sökning synnerligen litet gifvande torf. Afven på ställen, 

 der det ej är antagligt, att något af torfven blifvit utgräfdt, 

 äro alens lager föga mäktiga och det oaktadt de ju ej blifvit 

 hoppressade af någon torfmassas tryck. V'id betraktande af 

 den olika ställning, underskogen har i ekskogen och bok- 

 skogen samt vidare af den ej alls sällsynta förekomsten af 

 allämnino-ar i ekens lager i torfmossarne, samt alens nutida 

 utbredning, synes det, som om det vore antagligt, att alen 

 funnits i de sydskånska skogarne under hela ekens tid, eller 

 möjligen ännu tidigare — något som dess förekomst vid Bene- 

 stad-) nästan synes antyda — , men att sedan, när boken — 

 som skyr alla sidländta, fuktiga ställen, men deremot öfver- 

 hufvud ej tillåter någon inblandning af andra träd i bestån- 

 det — invandrade, alen såsom ett framför andra fuktighets- 

 älskande träd intagit mossområdeua. I sjelfva verket är det 

 ju också så, att i kärrmarkerna inne i sjelfva bokskogarne 

 ofta rena albestånd anträffas, endast uppblandade af något 

 enstaka exemplar af asp, pil eller björk, träd, som äfven 

 finnas subfossila tillsamman med alen. På grund af det an- 

 förda måste det också synas föga sannolikt, att alen skiille för- 

 mått tränga ut eken och under en period sjelf bilda ett rent 

 bestånd öfver hela landet för att sedan af boken drifvas ut i 

 moesarne. I dess ställe tyckes allt tala för att alvegetationen 

 i och på mossarne helt enkelt bildar en eqvivalent till bok- 

 vegetationen på de högre liggande ställena. Särskildt på 

 grund af att boken saknas i mossarne, oaktadt den rätt ofta 

 nu för tiden växer på torfmossbäcknens kanter, drog Steen- 

 STRUP^) 1842 den slutsatsen, att ;>det bliver meest antageligt, 

 at ssette Ellevegetationen tidligere end Bögetraeet». Men han 

 tillägger derjemte: »Kun staar det uundersögt, hvorvidt Elle- 



') De Nordsj:«llauske Skovmoser. Kbhn 1851. Sid. 4.3. 

 ^) A. G. Nathorst. Föredrag i Botanik. 1. c. Sid. 8. 

 ^) Geognost.-geolog. Undersögelse . . . Sid 99. 



