BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND 16. AFD. III. N:0 2. 5 



uppburna bladen, samt på grund af, att de måsto kraftigare 

 reagera mot yttre inflytelser af mekanisk art. 



Labobie redogör i ett par korta notiser^) för sina under- 

 sökningar öfver de florala axbirnas anatomi, jemförd med 

 stammens och bladskaftens. Här framhållas hufvudsakligen 

 följande allmänna karaktärer (»charactéres géneraux») i byg- 

 naden hos blomskaften till skilnad från de vegetativa gre- 

 narna: barken (och leptomet?) har alltid större utveckling och 

 är vanligen enklare bygd; kärlknippena ha vanligen kärlen 

 reducerade i afseende på antal och vidd; märgen är mindre 

 utvecklad. De af förf. så kallade »charactéres particuliers» 

 (när- eller frånvaron samt utbildningsgraden af särskilda väf- 

 nader och element, såsom kollenkym, sklerenkym, kärlknip- 

 pen i barken, kristaller etc.) variera betydligt, hvadan inga 

 allmänna resultat beträffande dessa af författaren dragas. 

 Angående blomställningarnas axlar af Uigre ordningar Taxes 

 floriféres) och de grenar, som bära blomställningar (axes k 

 fruit) kommer förf. till mer eller mindre analoga resultat. 

 Hvad den fysiologiska innebörden af förändringarna i byg- 

 naden hos de florala axlarna beträffar, anser förf. att denna 

 företrädesvis är att söka i frukternas näringsbehof. Deremot 

 skulle de mekaniska vilkor, som de florala axlarna hafva att 

 uppfylla, icke i så hög grad inverkat på utbildningen af väf- 

 naderna. För att belysa detta anför förf. två arter, som begge 

 ha jemföi elsevis tunga frukter, nemligen Qiie7'cus pedunculata 

 och FAwagnus Siinoni, men som skilja sig från hvar andra 

 derigenom, att mekaniska väfnader äro starkt utvecklade hos 

 den förra, under det att de alldeles saknas hos den senare. 



J. Trautwein^) har i sina jemförande studier öfver blom- 

 ställningsaxlarnas och de ett-åriga vegetativa grenarnas ana- 

 tomi hufvudsakligen sökt besvara följande två spörsmål: 

 1) hvilken relativ utsträckning hafva de olika väfnaderna på 

 tvärsnitt, å ena sidan hos de ettåriga vegetativa axelorganen, 

 å den andra hos de af dessa uppburna blomställningsaxlarna, 

 och huru förhålla sig i detta hänseende väfnaderna hos florala 

 axlar af skilda ordningar? samt 2) har blommornas antal i en 

 blomställning något konstant inflytande på förhållandet mellan 



') E. Laborte: Sur Tanatomie des pédoncules, comparée ä celles des 

 axes ordinaires et å celles des pétioles. Comp. rend. Paris 1884, t. XC 

 — samt vidare på ofvan anförda ställe. 



^) J. Teautwein: Ueber Anatoraie einjähriger Zweige und Bliiten- 

 standsachseu. Inaug.-Diss. Halle 1885. 



