BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND 16. AFD. III. N:0 2. 29 



Querciis Robnr Willd. 



Upsala d. '"j^ 89. Endast cy^-blomställningsaxlarna under- 

 söktes. De äro betydligt kortare än hos Q. macranthera och 

 uppbära blommor med betydligt mindre delar, isynnerhet 

 ståndarknappar, samt göra sålunda mycket mindre anspråk 

 på skydd i mekaniskt afseende (särskildt mot slitning). I 

 sammanhang härmed äro de betydligt smalare än hos Q. ma- 

 cranthera: vid basen ha de längsta undersökta 0,4 k 0,5 mm:s 

 diameter, under det de, som näradt, hos Q. macranthera der- 

 sammastädes ha en diameter af ungefär 1 mm. Väfnaderna 

 äro svagare såväl i afseende på utsträckning som struktur, 

 samt intaga för öfrigt i det närmaste lika stor del af tvär- 

 snittet som motsvarande väfnader på tvärsnittet af c^-blom- 

 ställningsaxeln hos Q. macranthera. De yttre leptomdelarna 

 äro bygda på samma sätt som hos Q. macranthera^ men ha 

 tunnare väggar. 



Fam. URTICACE^. 



Urtica magellauica Poir. 



Upsala bot. trädgård. Stammen har till mekaniska ele- 

 ment: kollenkym och bast; begge innanför stjelkens åsar. 

 På tvärsnitt mellan 4 och 5 cm. från spetsen syntes hös an- 

 stånden (i Augusti 1888) ej spår af bast, hvilket deremot hos 

 ? redan börjat tydligt differentieras på samma höjd. Kärlen 

 voro hos d^ vidare än hos $ (de största resp. 42 och 25 fi ). 

 Vedparenkymet och libriformet hade tjockare väggar hos 9 

 än hos c^. I början af Juli 1889 var på en höjd af ungefär 

 5 cm. från spetsen bastet differentieradt hos ef, under det 

 att det hos ? på samma höjd ej kunde upptäckas. Således 

 synes skilnad råda härutinnan vid olika tider af sommaren. 

 I och med att fruktmognaden framskrider och frukterna bli 

 tyngre, höjas anspråken på böjfasthet hos $-stjelken, under 

 det att a^-stånden, som under den egentliga pollinationsperio- 

 den behöfva vara styfva och fasta, efter denna, vid den fort- 

 farande skeende topptillväxten, icke mera ha behof af några 

 särskilda fasta elementers utbildning i stjelkens periferi. 

 På 14 cm. afstånd från spetsen voro bastcellerna fullt diffe- 

 rentierade hos både c^ och ? (i Augusti 1888), men mycket 

 tjockväggigare och nästan utan lumina samt mera tättsittande 

 hos $ än hos c/", der de hade stora lumina; kärlen ungefär 



