32 GREVILLIUS, ANATOMISKA STUDIER ÖFVER DE FLORALA AXLARNA. 



Hos U. dioica äro skilnaderna i byguaden af ef- och ?- 

 blomställning saxlarna icke så skarpt utpräglade som hos U. 

 viagellanica, om ock uppträdande i mindre skala. KoUen- 

 kymet under epidermis är lika starkt hos begge könen, ved- 

 och leptomcylindern äro hos $ af" U. dioica något smalare än 

 hos $ af U. magellanica och belägna mer mot periferien, 

 hvaricenom märgen får större utbredning hos U. dioica. Hos 

 U. dioica äro kärlen vidare hos $-bloinställningsaxlarna strax 

 efter början af fruktmognaden än hos c/' af samma art strax 

 efter poUinationen; häri råder således också en skilnad från 

 U. magellanica, hvilken måhända beror på ^-blomställningens 

 olika bygnad hos de båda arterna: den långa ?-blomställ- 

 nincfen hos U . dioica med de sträckta internodierna behöfver 

 hastigare vattenledning än den kortare, mera sammanträngda 

 hos U. magellanica. Af detta synes, att $ hos U. dioica 

 mera närmar sig cf:s bygnad än hos U. magellanica, och att 

 sålunda den förra i detta hänseende kvarstår på ett ursprung- 

 ligare, mindre differeniieradt stadium. 



Urtica cannabina L. 



Upsala Bot. Trädgård, d. ^% 1889. På hvarje stånd sitter 

 öfverst ett antal långt åtskilda kransar af ^-blomställningar 

 och nedanför dessa vidtager ett mindre antal, likaledes långt 

 åtskilda kransar af ö^-blomställningar. Denna anordning synes 

 ha samma betydelse för poUinationen som den omständigheten, 

 att hos U. dioica (o. U. magellanica'?) ö^- stan den äro lägre 

 än ?-stånden, hvilkas blommor således mottaga pollenet huf- 

 vudsakligen nedifrån (se förut!). Hanbiomställningarna äro, 

 såsom hos föregående arter, styft snedt uppåtriktade, och detta 

 är hos denna art förhållandet äfven med ^-blomställningarna. 

 Begge slagen äro vid basen ungefär lika tjocka, men under 

 det att ö^-blomställningarna hastigt aftaga i tjocklek uppåt, 

 äro ^-blomställningarna mera jemntjocka. 



I bygnaden af d^- och ^-blomställning saxlarna råda tem- 

 ligen analoga skilnader med hvad som är förhållandet hos de 

 föregående Urtica-arternn, ehuru med några modifikationer, 

 sannolikt förorsakade af 9-ställningarnas uppräta växtsätt. 

 Kärlknippena bilda hos ^-ställningarna ^) en sluten, bred man- 



') Det följande är hemtadt från tvärsnitt vid basen af ^-blomställ- 

 ningar med mogen frukt och från nästan öfverblommade (^-blomställningar. 



