BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND 16. AFD. III. N:0 2. 55 



Den anatomiska bygnaden är dock något olika (liksom hos 

 cf^-blomskaftet äro äfven här de undersökta snitten förfärdigade 

 ungefär på midten). Epidermis har tjockare ytterväggar. Det 

 närmast under liggande lagret är koUenkymatiskt förtjockadt. 

 Barkparenkymcellerna äro uppfylda af stärkelsekorn. Bast- 

 cellerna ha på flera ställen tydligt difi^*erentierats. Kärlknip- 

 pena äro förenade i en sammanhängande cylinder; äfven i veden 

 ha tjockväggiga element med starkt ljusbrytande väggar upp- 

 trädt. Leptomet och xyleraet ha fått större volym än i cf- 

 blomskaftet, och detta på bekostnad af isynnerliet märgen. 

 Vid jemförelse med blomskaftet i hörjan af fruktutvecklingen 

 visade sig, att i detta senare stadium bastet hade betydligt till- 

 tagit i styrka och mäktighet, samt att såväl leptom som xylem 

 förtjockats. — Blomställningsaxlarna äro, liksom äfven blom- 

 skaften, beklädda af klubblika, flercelliga hår. 



Acer psendoplatanus L. 



Upsala, Juni 1889. De undersökta blomställningarna inne- 

 höllo o^-blommor med rudiment af pistill, samt samkönade 

 blommor. 



Blomställningsaxlarna äro slakt nedhängande, vid blom- 

 ningen betydligt tjockare än hos A. tataricu?n samt mycket 

 längre (till och med öfver 12 cm.) Till följd af växtsättet 

 göra de i jemförelse med blomställningsaxeln hos A. tataricutn 

 olika anspråk dels i mekaniskt, dels i ledande afseende. 1 

 förra afseendet yttrar sig denna olikhet så, att bastet och äfven 

 den subepidermala mekaniska väfnaden står betydligt efter i ut- 

 veckling hos A. pseudoplatunus. Bastet uppträder i dennas 

 blomställningsaxel i af mig undersökta fall först efter blom- 

 ningen, och är äfven då mycket svagare än hos A. tataricum 

 (till och med under blomningen), dels i anseende till mäktig- 

 het, dels med hänsyn till cellernas tunnare väggar och större 

 lumina. Den subepidermala väfnaden är hos A. pseudoplatanus 

 vid blomningen typiskt koUenkymatiskt förtjockad och har, 



dåre och pistiller äro utvecklade, endast till utseendet samkönade, bio- 

 logiskt taget deremot rena J-blommor, i det ståndarknapparna förblifva 

 slutna. Det må nu förhålla sig härmed huru som helst, från morfologisk 

 synpunkt måste de väl i alla händelser betraktas som samkönade, då 

 nemligen pollenet är lika väl utveckladt som hos (5-blommorna: analoga 

 anspråk böra sålunda ställas på väfnaderna i deras skaft som på väfna- 

 derna i skaften af, äfven biologiskt taget, samkönade blommor. Det är 

 af denna orsak jag här för dem bibehåller benämningen samkönade. 



