6fi GREVILLIUS, ANATOMISKA STUDIER ÖFVER DE FLORALA AXLARNA. 



Hos ^-skaften, hvilka, som förut är nämdt, äro plattade, 

 är kollenkymet före bloniBingen föga difFerentieradt; den 

 mekaniska manteln icke ens i första stadierna efter blomnin- 

 gen antydd; vattenväfnaden icke så tydligt differentierad som 

 hos föregående; kärlknippena något talrikare än hos före- 

 gående och liksom hos denna ordnade i en enkel krets. Till- 

 växten svnes, liksom hos föreg-ående arts 9-blomsk9ft, försio-o-å 

 vid basen af fruktämnet. Assimilationsväfnad är utbildad, i 

 yncrre stadier relativt riklisfare. 



Under sin vidare utveckling går fruktskaftet i det hela 

 analoga förändringar till mötes som hos föregående art. På 

 frukter insamlade den 16 Sept., omkring 6,5 cm. långa, skaftet 

 inberäknadt, var skaftet mycket platt och tilltog betydligt i 

 tjocklek upptill samt visade på gränsen till frukten en tem- 

 ligen svag inknipning. Mekaniskt verkande mantel var blott 

 i de nedre delarna utbildad och svagare än hos C. j)cdata, 

 Vattenväfnaden fortfarande otydlig, till och med otydligare 

 än under yngre stadier. 



Bryonia alba L. 



Upsala Botaniska trädgård d. '^s 1889. ef- och ?-blom- 

 mor sitta vanligen i skilda blomställningar. o^-blomställ- 

 ninffarna bruka vara samlade i de nedre reo-ionerna af stam- 

 men, 9-blomställningarna mot spetsen, (/-blomställningarna 

 äro upprepadt klaselika och mycket längre än 9-blomställ- 

 ningarna, som bilda en enkel, klase-kvastlik samling; redan 

 i knoppstadiet sträckes ö^-blomställningsaxeln betydligt längre 

 än ?-blomställningsa.xeln under motsvarande stadier. Både 

 c/'- och ^-blomställningarna äro mer eller mindre uppräta 

 och styfva. $-blomställningsaxlarna äro, tydligast i knopp- 

 stadierna, afplattade, hvilket deremot, åtminstone icke i så 

 hög grad, är förhållandet hos cf^. (/'-blommorna äro ungefär 

 dubbelt så stora som ?-blommorna och sitta på något längre 

 skaft än dessa. Både c/- och ^-blomskaften äro rippåt afsmal- 

 nande. Affällningslagret ligger nästan alldeles vid basen af 

 (/-blomman och är karaktäriseradt af små, embryonala grund- 

 väfnadsceller. Hos 9-blomman affaller strax efter befrukt- 

 ningen den öfre delen af blomman jemte ett denna och frukt- 

 ämnet sammanbindande skaft från fruktämnet i ett i dettas 

 spets beläsret affällninofslasrer. 



