BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND 16. AFD. III. N:0 2. 73 



tunna och oforvcdade. ^) Central hålighet finnes icke heller 

 i detta iitvecklingsstadium. Grundväfnadscellerna, såväl de 

 som föra klorofyll, som de hvilka sakna det, äro i ?-skaftets 

 alla utvecklingsstadier tunnväggiga och mer eller mindre 

 plattade i skaftets längdriktning, och ungefär lika mycket i 

 alla regioner af skaftet, så att någon särskild tillväxtzon icke 

 tyckes existera. — Efter befruktningen afialler den ofvanom 

 fruktämnet belägna delen af blomman i en smal, inknipen 

 zon, som karaktäriseras af, att grundväfnadscellerna här äro 

 något mer radiärt sträckta än i omgifvande delar. — cf-blom- 

 man aftaller vid basen. Icke heller här tyckes någon särskild 

 tillväxtzon finnas, då neraligen ci^-skaftet i yngre stadier har 

 grundväfnadscellerna i alla regioner plattade i longitudiuel 

 riktning, och först i äldre stadier en skilnad märkes mellan 

 affällningsregionens mera plattade och de nedanför liggande 

 delarnas mera långsträckta i^rundväfnadsceller. 



Cucurbita maxima Dlch. 



Denna, i Upsalu Bot. trädgård under Juli 1889 under- 

 sökta art visar i det hela taget liknande förhållanden med 

 C. melanosj>eri)ia. d^- och ^-blomskaften äro i början täta, 

 men under det att ö^skaftet redan under knoppstadiet får en 

 hålighet, som sedermera blir ganska stor, uppträder hos det 

 mycket tjocka 9-skaftet ingen hålighet förrän i fruktmog- 

 nadsstadierna, och förblir sedan mycket liten, cf-skaftet är 

 slätt eller nästan slätt, $-skaftet får på senare stadier åsar, 

 som dock äro föga framskjutande. Kärlknippena ligga hos 

 (/"-skaftet i en nästan jemn krets, hos $ bilda de flera mvcket 

 oregelbundna kretsar, af hvilka de innersta blifva mäktigast. 

 Kärlknippena äro sålunda hos ? af denna art betydligt rik- 

 ligare än hos $ af C. melanosperma, hvilket står i samband 

 med den betydligt voluminösare frukten hos C. maxima. 

 Det hos c^ uppträdande anlaget till en mekanisk mantel för- 

 vedas något vid slutet af poUinationen och förhåller sig ana- 

 logt med det hos C. melanosperma; de halfmånformiga be- 

 läggningarna hos ? äro äfven temligen likartade med de hos 



') På individ odlade på spalier, således med fritt hängande frukter, 

 bli deremot hos 9-skaftet i fruktmognadsstadierna cellerna såväl i ske- 

 norna som i den egentliga grundväfnaden tjockväggiga och mekaniskt 

 verksamma. Jmf. F. R. Kjellman: Ueber Veränderlichkeit anatomischer 

 Charaktere (Bot. Centr. Bl. Bd. XXX. p. 123, 1887). 



