BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND 16. AFD. III. N:0 2. 81 



axlarnas anspråk på fasthet höjas så småningom under frukt- 

 mognaden och blifva slutligen större än (/'-axlarnas; dessa 

 anspråk tillgodogöras i mindre grad genom $-axlarnas fort- 

 farande tillväxt i tjocklek, till största delen deremot genom 

 de inre väfnadernas förstärkning. Rumex Acetosella har under 

 blomningen tjockare d'- än $-blomställningsaxlar, hvilket står 

 i samband med, att (/'-blommorna äro betydligt större och 

 förekomma mera rikligt än $-blommorna. Hos Urtica magel- 

 lanica, U. dioica och U. piluUfera äro (/'-blomställningsaxlarna 

 af första ordningen vid basen något tjockare än 9-axlarna, 

 men afsmalnande uppåt och i de öfre regionerna (liksom också 

 axlarna af högre ordningar) smalare än $-axlarna; dessa sist- 

 nämda äro öfverallt temligen jemntjocka. (/-axlarna behöfva 

 också till följd af sitt mer eller mindre uppräta läge en tem- 

 ligen stark konstruktion nedtill, under det ?-axlarnas mera 

 jemntjocka form hos U. dioica och U magellanica förklaras af 

 deras nedhängande läge. I de öfre regionerna äro deremot 

 $-axlarna som nämdt tjockare än (/-axlarna, beroende på den 

 rikligare näring, som behöfver tillföras de förras frukter under 

 deras utveckling. Hos U. jnhdifera råder samma förhållande, 

 fastän här ?-axlarna äro utstående, endast med spetsen ned- 

 böjda. Här är det inre väfnader, som genom sin fasthet sörja 

 för $-axelns stadga. Detta gäller äfven om U. cannahina, der 

 (/- och $-blomställningsaxlarna vid basen äro lika tjocka, men 

 der c/-blomställningsaxeln hastigt afsmalnar uppåt, under det 

 att $-blomställningsaxeln är temligen jemntjock. 



I afseende på tvärsnittets omkrets äro blomställnings- 

 axlarna hos f/?'<j('a-arterna något olika, i det de, särdeles vid 

 basen, äro plattade hos (/-axlarna, mera trinda hos ?-axlarna. 



Beträffande de florala axlarnas förhållande till de vegetativa, 

 ha dessa senare i af mig undersökta fall alltid större tjocklek 

 än de förra, då dessa befinna sig i blomningsstadium. I all- 

 mänhet råder, åtminstone i ofvan undersökta fall, ett kontinuer- 

 ligt aftagande i tjocklek från vegetativa axlar (stam och 

 vegetativa grenar), ?-blomställningsaxlar af l:sta, 2:dra etc. 

 ordningen till 9-blomskaften, samt från vegetativa axlar, c/- 

 blomställningsaxlar till (/-blomskaft. Detta aftagande sker i 

 allmänhet hastigare i den senare serien än i den förra. Undan- 

 tag härifrån gifvas dock, såsom hos Bryonia, Bego7iia-a,vteT 

 (se förut!). I vissa fall kunna vid fruktmognaden de enskilda 

 fruktskaften ha större tjocklek än (/-blomställningsaxlarna (ex. 



6 



