84 GREVILLICS, ANATOMISKA STUDIER ÖFVER DE FLORALA AXLARNA. 



så tydlig och pä flera ställen afbruteu. Hos Cuciirbita-o.vterna 

 äro difl^erenserna mellan dessa anläggningar hos ef- och ?- 

 skaftet redan i knoppstadiet mycket stora. Hos ef -skaftet 

 bilda de en sammanhängande mantel strax innanför assimila- 

 tionsväfnaden, hos $-skaftet är denna mantel icke sluten, utan 

 uppträder i form af skilda, skärformiga beläggningar, som 

 äro i radial riktning betydligt mäktigare än den hos ef -skaftet 

 förekommande cylindern. De i tangential riktning mest ut- 

 bredda beläggningarna ligga utanför de större kärlknippena. 

 Beläggningarna hafva sin plats något längre in än motsvarande 

 cylinder hos ef -skaftet. 



En gemensam egendomlighet under dessa stadier är den 

 svaga utbildningen af kärlkni2?2y ^Glementen. Hos Bryonia alha 

 äro kärlknippena lika många (6 h, 7) och ungefär lika svaga 

 i afseende på utsträckning och elementens utbildning hos de 

 olika könen. De äro mer eller mindre raeristematiska, och 

 de få kärlen ha knappast större lumina och föga tjockare 

 väggar än de öfriga elementen. Kärlknippena bilda en nära 

 centrum belägen krets. Centrum intages af några få grund- 

 väfnadsceller. Hos Cucurhita-dLXiexn^ äro kärlknippena flera 

 hos ?- än hos ef -skaftet. C. melanospei^ma har 16 kärlknippen 

 hos ?-, 12 hos cf-skaftet. C. maxima har ännu betydligt flera 

 kärlknippen hos ?. De äro till stor del meristematiska, dock 

 mer utvecklade såväl i anseende till hadrom- som leptomdel 

 än hos Bryonia. Kärlen äro ungefär lika vida och uppträda 

 i ungefär lika antal i knippena hos ef och ?; leptomdelarna 

 äro deremot mycket mäktigare hos $, hvadan kärlknippena 

 bli mera voluminösa hos denna. C. melanosperma har kärl- 

 knippena både hos ef- och ?-skaften anordnade i 2 alterne- 

 rande kretsar, delvis med tendens att öfvergå i en enda, och 

 detta mera hos ef; C. maxima har dem hos $ liggande i flera 

 kretsar, af hvilka de innersta äro belägna ganska långt in, 

 hos ef ligga de i en enda jemn krets, gående i närheten af 

 periferien. En kambialzon är utvecklad endast i. vissa kärl- 

 knippen hos 9-skaftet af Cucurbita-SiTteTua, i ef -skaftet kan 

 ingen sådan tydligt urskiljas. 



Både ef- och ?-skaftet äro under knoppstadiet täta. 



Hvad beträffar bygnaden af (f- och ^-blomskaften under 

 blomningen, kan denna hos somliga arter vara blott obetyd- 

 ligt olikartad (ex. Hydrocharis, Acer platanoides), hos andra 

 råda mera utpreglade differenser. Äfven i detta senare fall 



