BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND 16. AFD. III. N:0 2. 91 



ännu icke öfverstigit 0,6 mm. Hos Humulus Lupulus har 

 $-blomställningsaxeln af första ordningen redan i knopp- 

 stadiet skridit före motsvarande ö^-blomställningsaxel i samma 

 stadium. Epidermiscellernas ytterväggar äro tjockare hos $- 

 axeln. Assimilationsväfnaden har samma utseende hos begge 

 könen. Bastcellerna ha börjat differentieras hos såväl ef- som 

 V-axlar, men äro hos de senare något tjockväggigare. Såväl 

 hadrom som leptom, och särskildt det senare är mycket kraf- 

 tigare hos ?, och båda delarnas element, isynnerhet kärl och 

 silrör, äro betydligt vidare hos $. Hos Betala verrucosa råda 

 betydande skilnader mellan c/'- och 9-spindeln på unga sta- 

 dier. Bastgrupper äro hos 9-spindeln utvecklade men saknas 

 fullkomligt hos cr^-spindeln. Xyleraet är mäktigare, kärlen 

 mycket vidare hos ?-spindeln. 



Under blomningsstadierna har jag endast varit i tillfälle 

 att hos få arter jeraföra ö^- och $-blomställningsaxlarnas byg- 

 nad. Hos Urtica cannahina är denna hos de båda könen vid 

 början af blomningen lika. För öfrigt har jag härutinnan 

 undersökt Bryonia alba och Dioscorea quinqueloha (hos den 

 senare hade de nedre blommorna nyss inträdt i fruktmognads- 

 stadium). De viktigaste skilnaderna mellan könen hos Dio- 

 scorea voro, att den mekaniska ringen var bredare och star- 

 kare samt kärlen vidare hos ?- än hos cf^-axeln. Vidare finnas 

 i kärlknippena hos 9-axeln 2, hos (/'-axeln endast en tydlig 

 leptomgrupp. Bryonia alba har deremot o^-blomställnings- 

 axlarna starkare bygda, med kraftigare mekanisk ring, större 

 kärlknippen och vidare kärl än $-blomställningsaxlarna. Lik- 

 som hos de enskilda blomskaften af denna art, kommer således 

 äfven i blomställningsaxlarna af lägre ordningar c^ under 

 blomningen i utveckling före ?. 



Efter inträdet i fruktmognadsstadierna fortfara ?-blom- 

 atällningsaxlarna, samt de axlar, som bära både ef- och ?- 

 blommor (eller såsom hos Acer ef- och samkönade blommor) att 

 utvecklas, och utvecklingen går i mer eller mindre analoga rikt- 

 ningar med livad som är fallet hos de enskilda ^-blomskaften, 

 ef -blomställningsaxlarna afstanna deremot sin utbildning i 

 och med poUinationsperiodens slut. Man torde kunna sam- 

 manfatta de viktigaste relationerna i cf-blomställningsaxlarnas 

 och fruktställningsaxlarnas bygnad i följande. 



Bygnaden i olika regioner af samma axlar är väl i van- 

 liga fall temligen likartad, åtminstone icke principielt skild. 



