BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND 16. AFD. III. N:0 2. 95 



Kärlknippena äro till antalet färre hos ef- än hos ?-in- 

 ternodierna af Sjjarganmm ramosum. Hos Mercwialis j)erennis 

 äro de 5 hos (/'-bloinställningsaxlarna, 4 a 5 hos $-blomställ- 

 ningsaxlarna. Lika många äro de hos o^- och ^-axlarna af 

 Bryonia alha (c:a 8). 



Kärlknippena bilda en sluten cylinder hos $-axlarna af 

 Urtica magellanica, hos (/'-axlarna är den här-och der af bruten; 

 den är mera närmad centrum hos ?- än hos cf-axeln. Cylin- 

 dern är smalare såväl i anseende till leptom- som xylemdel 

 hos d^. U. dioica har kärlknippecylindern blott obetydligt 

 tjockare hos ?- än hos o^-axeln. U. jnlulifera har leptomet 

 och i ännu högre grad xylemet omfångsrikare hos $- än d^- 

 axeln. Hos kottskaftet af Hunmlus utvecklas såväl leptom 

 som xylem, men isynnerhet det senare, efter blomningens 

 slut (på obefruktade exemplar). Hos Mei^cxirialis p)ei'ennis 

 ligga kärlknippena slutna i en krets, som är något mera när- 

 mad centrum hos 9- än hos ct^-blomställningsaxeln. Kärl- 

 knippena ha större volym hos 9- än hos cf-internodierna af 

 Sparganium ramosum. Såväl leptom- som hadromcylinderu 

 har både absolut och relativt större tjocklek hos ?- än hos 

 ö^-blomställningsaxeln af Quercus macranthera. Hos 9-blom- 

 ställningsaxeln af Mercurialis jyerennis äro kärlknippena större, 

 "isynnerhet i anseende till hadromdelen, men blott absolut, 

 icke relativt taget, än hos o^-blomställningsaxeln. 



Kärlknippenas element äro färre och mindre vida hos 

 (f- än hos $-internodierna af Sparganium ramosum. Hos 

 Quercus macranthera ha kärlen hos ö^-blomställningsaxlarna i 

 medeltal mindre lumina och tjockare väggar än hos ?-blom- 

 ställningsaxlarna. Kärlen äro hos $-axlarna af Urtica ma- 

 gellanica åtminstone under de första fruktmognadsstadierna 

 icke så vida som hos (/'-axlarna (vid slutet af pollinations- 

 perioden). Urtica dioica har vidare kärl i $- än i cf-axeln 

 (den förra är här längre än hos föregående art och behöfver 

 derför hastigare vattenledning). U. cannabina har ungefär 

 lika vida kärl hos c/- och 9-blomställningsaxlarna. Leptom- 

 och xylemelementen äro tjockväggigare och (till och med 

 kärlen) försedda med mindre lumina hos ?- än hos c/-axeln 

 af U. pilulifera. Kärl och silrör tilltaga betydligt i vidd hos 

 ?-kottskaftet af Humulus efter blomningens slut, och kärlen 

 mycket hastigare än silrören (nb. hos ofruktbara ?-kottar). 

 Slutligen äro de sålunda betydligt vidare än hos cf-axlarna. 



