2Q XATHORST, DEX GRÖNLÄNDSKA VEGETATIONENS HISTORIA. 



och denna uppfattning delas äfven af Warming (I, sid. 10), 

 som säofer, att Island enligt hans menino- »vibetino-et» hör till 

 det suburktiska området, naturligtvis med sina högre belägna 

 trakter nående upp i alpregionen. Medan derföre en stor del 

 af Islands växter icke skulle kunna utvecklas på motsvarande 

 breddgrader af östra Grönland, lemnar deremot sydspetsen af 

 detta senare lämpliga förhållanden för invandring af en del 

 af björkregionens isländska flora ^), och då det, såsom äfven 

 Warming medgifver, ej kan vara tal om, att denna flora under 

 istiden kunnat fortlefva i Grönland, blir man följaktligen nöd- 

 sakad till antagandet, att björkregionens flora och sålunda 

 äfven dess östliga arter äro postglaciala invandrare, något som 

 Warming sjelf åtminstone för en del af desamma medgifver 

 (I, sid. 199). i denna punkt äro vi sålunda ense, ty jag tror 

 icke, att dessa hafva invandrat öfver land. 



Från Grönlands sydspets hafva de östra typerna seder- 

 mera kunnat sprida sig långs kusten norrut. Härvid kommer 

 dock i betraktande den omständigheten, att några af sagda 

 typer icke finnas i södra Grönland, utan först längre norrut på 

 vestra kusten, såsom Sagina caespitosa (61' 10' — 72°), Carex 

 lielvola (66° 55'), C. holostoma (68° 30' — 70° 40'), Scirpus par- 

 vulus (68° 22' — 69° 5'), Glyceria vaginata {^^^ — 12° A^'), Åre- 

 naria ciliata (69° 30' — 73°), (jrhjceria Kjellmani (70° 27' — 47'), 

 G. Vahliana (70° 10'— 40'), Ihaha arctica (66° 30'— 72° 38', 

 76° 7'), Taraxacum pliymatocarpwn (70° — 71", 73" 22'; i östra 

 Grönland 73°— 74°), Alsine stricfa {68' dO'— 70° åO'), Arctophila 

 effusa (64° 10'— 65° 20'). För en del af dessa må man väl 

 antaga, att de fordom funnits i Sydgrönland, ehuru de der- 

 ifrån nu äro undanträngda, medan det för en annan del — enär 

 de saknas på östra kusten, och då dessutom äfven andra af de 

 östra arter, hvilka förekomma i södra Grönland, finnas med 

 af brott af flere breddgrader längre mot norr — ligger närmare 

 till hands att antaga, att de invandrat såväl till sydspetsen 

 som till högre breddgrader p'å den vestra kusten. Möj- 

 ligen kan denna invandrinsf tänkas stå i samband med storisen. 



') Men visserligen ej för alla! Det är under sådana omständigheter mer 

 än underligt att finna professor Warming (I, sid. 42) såsom »meget betegnende 

 for den store Forskjel der er mellem Grönlands og Islands vegetation» anföra 

 de växter, som äro funna vid en varm källa på Island! >Af disse 13 Ar- 

 ter ere ikke mindre end 6 ikke fundne i Grönland og de andre ere sjaildne 

 der og hovedsagelig indskra^nkede til det alleroydligsto. Några kommentarier 

 härtill torde vara öfvertiödiga. 



