BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND 16. AFD. III. N:0 6. 29 



laudet>\ Såsom häraf synes är det här tal om förhållandet 

 vid höo;re breddgrader, och detta af den anledninp; att 

 man, när ifrågavarande uppsats skrefs (vintern 1882 — 1883), 

 ännu icke hade publicerat något om de geologiska förhållan- 

 dena i Grönland söder om Julianehaab och än mindre något 

 om ostkusten. Detta har sedermera skett, men jag har det 

 oaktadt icke funnit skäl att frångå min på anfördt ställe ut- 

 talade mening. 



Helt annan är Warmings uppfattning. »Jeg maa altsaa 

 antage», skrifver han (I, sid. 198), »at Ho ved mässen af 

 Grönlands Arter holdt sig der under Istiden paa de isfrie 

 Steder, og senere har udbredt sig, efter som nye Strsekninger 

 bleve afdaekkede». Han medger dock i samband härmed att 

 de för Sydgrönland egendomliga arterna (enligt ^\ARMING 59, 

 med tillägg af Kolderup-Rosen vinges nya fynd, 65) hafva in- 

 vandrat under den postglaciala tiden, och upprepar sedermera 

 (I, sid. 214): »der er intet Hinder for, at Hovedmassen af 

 Grönlands Karplanter kan have overlevet Istiden i Landet selv». 

 I samma rigtning yttrar sig herr Peter Eberlin, >jdeltager i 

 konebådsekspeditionen til Grönlands östkyst 1883 — 1885^^, för 

 danska Ostgrönlands vidkommande^), ehuru jag måste säga 

 detta med reservation, då denne författare yttrar sig på så 

 olika sätt, att man har svårt att komma under fund med hans 

 verkliga mening-). 



Denna åsigt är egentligen Hookers, hvilken såsom be- 

 kant (och såsom äfven af Warming och herr P. Eberlin fram- 

 hålles) uttalade sig för den uppfattningen, att en del af Grön- 

 lands preglaciala växter under istiden uppehöllo sig i södra 



') P. Eberlin, Blomsterplanterne i dansk Östgrönland. Archiv. f. 

 Mathematik og Naturvid. Bd 12, sid. 325. Kristiania. 



^) Han antager nemligen först, att af denna trakts 161 säkra arter åt- 

 minstone 101 (de arter som i Grönland gå norr om 70° n. br.) liärstamma 

 från en flora, som öfverlefvat istiden i det sydligaste Grönland. Längre ned 

 på samma sida (335) får man emellertid den upplysningen, att författaren 

 anser, att istidens klimat torde hafva varit gynsammare för vegetationen i 

 Ostgrönland än det nuvarande, och såsom ett »subjaektivt stserkt indtryk» 

 uttalar författaren der den meningen, >at störste delen af blomster- 

 planterne i dansk Ostgrönland ere levninger af en af det nu- 

 tidige 'våde' klima stserkt decimeret sydgrönlandsk istidsflora». 

 På följande sida får man dock åter veta, att författaren anser, att »om en 

 forholdsvis lille del af blomsterplanterne i dansk Ostgrönland må det vistnok 

 autages, at de ere for ktelne til at kunne have udhoklt istiden i Grönland», 

 hvarför han nu åter tyckes mena, att klimatet för närvarande är bättre än 

 under istiden. Skall denna på två ställen uttalade åsigt vara författarens 

 vei'kliga mening eller skall den motvägas af det med spärrad stil af för- 

 fattai'en sjelf framhållna stycket? 



