BIHANG TILL K. sv. VET.-AKAD. HANDL. BAND 16. AFD. III N:0 7. 11 



mil sydvest om Vallista. I norr och nordost stupar det brant 

 mot sjön, mot söder öfvergår dess nedre del uti en lindrigt 

 sluttande platå, från hvilken några smärre åsar höja sig. 

 Fjellets höjd öfver hafvet är ungefär 1187 meter (4000 fot; 

 2400 fot öfver Ottsjön). I sydost, der vi bestego fjellet gick 

 granregionen till 684 meter (2,305 fot), björkregionen till 

 715 meter (2410 fot). På högsta (ostligaste) toppens slutt- 

 ning mot sydvest syntes enstaka videbuskar (S. J^pponum) 

 till omkring 1100 meter (3700 fot). På andra sidor gick 

 videregionen ej fullt så högt. — Till sin geologiska bygg- 

 nad är Ottfjället väsendtligen olika Vallista, i det att nästan 

 uteslutande hårda, svårt vittrande bergarter bilda fjellets huf- 

 vudmassa. Sådana bergarter äro qvartsitskifer och grönsten. 

 Den senare är slägt med hyperiten, men håller en vida min- 

 dre mängd kalk. Den uppträder såsom små parallela åsar, 

 hvilka skjuta upp öfver den omgifvande qvartsitskiffern ^. På 

 denna olikhet i geologisk byggnad beror väl hufvudsakligen 

 den olikhet i vegetation, som Ottfjellet och Vallista visa. 

 Här saknas nämligen, såvidt jag kunde finna, många af de 

 växter, som anträffas på Vallista, och som gerna förekomma 

 på den lösa glimmerskiffern ^. För öfrigt är växtligheten här 

 ingalunda så yppig som flerstädes på Vallista. 



I fjellets granregion äro på sina ställen inblandade björk, 

 sälg och rönn. På sådana ställen samt vid ett par från fjellet 

 kommande bäckar uppträdde en något rikare vegetation. På- 

 fallande var, att flera parasitsvampar (på Geranium, Soli- 

 dago ra. fl.) här uppträdde ganska ymnigt, en omständighet, 

 som förmodligen stod i samband dermed, att marken på åt- 

 skilliga ställen var vattendränkt (myr- eller kärraktig). 



Såsom allmänt eller temligen allmänt förekommande i 

 denna region antecknades: Gnaplialium norvegicum, ***Soli- 

 dago^, Mulgedimn alpinum, Crepis paludosa, ***Taraxacum oji- 



' Jemför HÖGBOM, Praktiskt geologiska undersökningar inom Jemt- 

 lands län, p. 10. Stockholm 1885. 



^ Sådana äro: åtskilliga Hieracier, Draba rxipestris {?), Alsine 

 strida (.'), Oxytropis lapponica, Astragalus oroboides {?), Di-yas octopetala, 

 Salix myrsinite.s, Arhuscula, reticulata, Juncus castaneus. Carex ustulata, 

 rupestris m. fl. Oxytropis lapponica förekommer kanske uteslutande på 

 glimmerskiffer eller annan lös och glimmerrik bergart. Jemför Blytt, 

 1. c. p. U. 



^ Med * betecknas här de växter, som jag dessutom såg i björkre- 

 gionen. De med ** betecknade gingo upp till videregionen, de med *** 

 utmärkta gingo ända upp till lafregionen (regio alpina superior). Det 

 är väl troligt, att åtskilliga växter gingo högre än hvad jag här an- 



