BIHANG TILL K. SV. VET. AKAD. HANDL. BAND 16. AFD. III. NO 7. 29 



floran på fjellets norra fot' var nu till stor del öfverblommad. 

 hvarföre jag här kunde insamla åtskilliga frön, men knappast 

 kunde vänta att göra något nytt fynd i fanerogamväg. Ett 

 par anmärkningsvärda former tog jag dock, som jag ej någon- 

 städes funnit omnämnda såsom förekommande här. Den ena 

 var en egendomlig form af Euphrasia o^cinalis, den andra en 

 Erigeron (se längre fram). Uppe på den väldiga fjellkam, 

 hvaraf Sylfjellets hufvudmassa består, växte på en liten fläck 

 Ranunculus glacialis och Trisetum suhspicatum vid omkring 

 1570 meter (5290 fot) öfver hafvet; längre upp såg jag ingen 

 fanerogam. Vi kommo dock ej upp på högsta toppen, den 

 s. k. Storsylen, emedan börjande blåst och annalkande moln af- 

 skräckte oss från att fortsätta vandringen längre på den hvassa 

 fjellkammen. Den punkt, der vi vände, låg omkring 1612 

 meter (5432 fot) öfver hafvet. — På aftonen gingo vi till ny- 

 bygget Nedalen-, som ligger på norska sidan, sydvest om 

 fjellet,^ vid Nea elv. Tack vare en utmärkt karta ^ hittade vi 

 med lätthet dit. Och nu beslöto vi att fortsätta färden vidare 

 öfver :Qellplatåerna via Stuedalen till stationen Reitan på 

 Throndhjem — Röros-banan. Till Stuedalen, dit vi gingo på 

 eftermiddagen den 7, hade vi nära IVj mil. Vi hade först att 

 gå öfver en fjellslätt, som till stor del ligger ofvan björkgrän- 

 sen, och sedan färdas i båt öfver Stuesjön. Till venster hade 

 vi Skarvdörsfjeldet. I Xedalen tog jag några Hieracier, der- 

 ibland H. alpin. adspe7'sum, purpurifolium och depilatuvi. På 

 platån söder om Nea-elv växte bland andra Dryas octopetala, 

 Salix reticulata och arbuscida, Chamaeorchis alpina (sparsam), 

 Pedicularis Oederi och Salix Lapponum x herhacea (den sist- 

 nämnda, som här växte i sparsam mängd vid en bäck i björk- 

 regionen, hade, syntes det, mogna frön). Trakten närmare 

 Stuesjön tillhör nästan helt och hållet björkregionen, som har 

 stor utsträckning omkring denna, på 606 meters höjd öfver 

 hafvet liggande sjö. Blott på en enda liten fläck sågo vi en 

 grupp af några små tallar. Norr om en gammal säter, ^Rotaa- 

 vold», hittade C. Hartman en synnerligen vacker Hieracium, 

 stående nära Lindebergs H. elegans (se längre fram). 



' Jemför S. Almquists »Berättelse om en resa i Jemtland sommaren 

 1868j, p. 448. 



^ Beläget 700 meter ö. h., i björkregionen. 



^ Topografisk Kart över Norge. Blad 43 D. Stuesjö. Utgifven af 

 Norges geografiske opmaaling 1886. 



