40 M. ELFSTRAND. BOTANISKA UTFLYGTER. 



Jångluh^ga, stjelkbladen med spår af stjernhår på öfre ytan. 

 Rothladen få, ett eller annat vid blomningen vissnadt, ett eller 

 annat qvarsittande, skaftadt, tunglikt lancettlikt, något trubbigt 

 — spetsigt. Stjelkbladen oskaftade, eller de nedersta med vin- 

 gade skaft, det öfversta eller stundom de två öfversta mer 

 eller mindre rudimentära, de öfriga väl utvecklade, långa, lan- 

 cettlikt jemnhreda eller nästan jemnhreda, spetsiga, med näsrot 

 omfattande bas. Blomkalken 10 — 14 mm. hög, med rundad 

 bas, rikligen beklädd med långa, svartfotade, grå hår, med 

 vanligen sparsamma, korta — medellånga, mycket fina gul- eller 

 brunknappiga glandelhår och ofta talrika mikroglandler. Hålk- 

 fjällen temligen glest tegellagda, svartgröna, med någon drag- 

 ning i brunt, åtminstone några yttre och mellanfjäll äro medel- 

 breda, de inre smalare, flertalet fjäll äro trubbiga, af de inre 

 äro åtminstone några spetsiga, med något cilierade spetsar. 

 Ligulae gula, håriga, med tydligt cilierade tänder. Stift i 

 torkadt tillstånd mörkbrunt. 



Snasahögens vestra sluttning, videregionen. Afven af S. 

 Almquist tagen på Snasahögen, 1868, 



En närbeslägtad form har Lektor Almquist tagit på fjell- 

 ryggen mellan Oxendalen och Bikis i Norge, 1884. Denna 

 form har nästan trådformig stjelk och ytterst små hålkar. 



H. lychnidifolium är utmärkt genom sin mycket spensliga, 

 ofta något flexuösa stjelk, sina väl utvecklade, långa, mer eller 

 mindre jemnbreda och något omfattande stjelkblad, sina ofta 

 små blomhålkar. Af de alpinumformer, jag sett, liknar den 

 habituelt mest H. alpin. v. gracile Lbg Hier. Scand. exc. n:o 

 109, men är väl skild från den samma bland annat genom 

 sin täta hårighet. 



Står nära en alpinum-Q,xXQ,å form, som blifvit tagen vid 

 Bunnerviken (på stranden) och vid Vesterån nära Bunner- 

 stötarne i sydvestra Jemtland af C. J. Johansson — och denna 

 sistnämnda form ansluter sig ganska nära till Hieracium lin- 

 gulatum Backh. Jemförd med skotska ex. af H. lingulatum, 

 bestämda af Mr Backhouse sjelf, synes den skild hufvudsak- 

 ligen genom smalare, mera jemnbreda hålkfjäll. Exemplaren 

 från Bunnerviken hafva derjemte något smalare stjelkblad samt ' 

 talrikare och längre hår å korgskaft och hålkar. Afven från ( 

 trakten af Handöl i Jemtland har jag sett^ en form, som står ij| 

 i temligen nära slägtförhållande till H. lingulatum,, till sina I 



' I Lektor Almquists herbarium. 



